34 GOMBOCZ ENDRE 



túlnyomóan hegyes. Megszakítja és a keleti meg a nyugoti félt egymástól 

 elválalasztja egy északnyugot felöl délkelet felé húzódó keskeny lapályos 

 csík, mely nek átlagos magassága 200 méter és ott legkeskenyebb, a hol 

 Sopron város fekszik. Délkelet felé mindjobban kiszélesedik és >a Kis-Magyar- 

 Alföldbe olvad bele. Kisebb lapály terül a Tó-malomnak nevezett mocsaras 

 vidék körül, mely észak felé a kismartoni síkságban folytatódik. A Fertőnek 

 nyugoti partján is húzódik egy keskeny sík. 



A hegyes vidéknek egyik főzömét az Alpesek nyújtványai alkotják, a 

 melyek Fraknó alatt lépnek át Sopron-megyébe a hol észak felé ágat bocsá- 

 tanak, mely a Rosalia-hegységet alkotja; egy másikat kelet felé, a mely Brenn- 

 bergnél több ágra szakadva, nagyobb terjedelmű hegyes vidékké szélesül ki. 

 Egyike ezen ágaknak egészen Sopronig nyúlik és keleti lejtőjén a »lőverek- 

 nek« nevezett gyümölcsös kertek foglalnak helyet. 



Az Alpcseknek nyújtványai, melyeknek átlagos magassága 450 m, főleg 

 gnejszből, csillámpalából vagy a két kőzet közötti átmenetekből vannak alkotva. 

 Összefüggő sziklákat nem igen képez; innen van e hegyeknek a hullámszerű 

 ellaposodó alakjuk. A brcnnbergi hegyekben harmadkori rétegekbe lerakódott 

 kőszéntelepek vannak. 



A fertőmelléki dombok t/2 mértföld szélességben három mértföld hosszú- 

 ságban és 230 méter átlagos magasságban a Fertőnek a nyugoti partján vonul- 

 nak. Valamint a Soprontól északra cső dombvidék (ú. n. bécsi dombok), úgy 

 ezek is a Lajtha-h^gységnek a kiágazásai. Főképzőik a lajthamész, a homokkő, 

 a konglomerát és a márga. A lajthamész, melyben tömérdek kövület (Pecten, 

 Ostrea stb.) található, hatalmas kőbányák nyitására adott alkalmat. 



A somfalvai, a kopházai és a rákosi lapályok harmadkori rétegekből, 

 ú. m. homokból, agyagból és belvedere-ből vannak alkotva. A Fertő nyugoti 

 partja keskeny alluvium-korbeli rakodmány. 



Florisztikai tekintetben lényegesebb folyóvíz a brennbergi hegyekben két 

 ágban eredő Ikva, mely a Hanságban vész el. Nagyobb állóviz a Kis- és a 

 Nagy-Tómalom. 



A Fertő tava eredetileg körülbelül 8 l />> négyzetmértföld területű volt, ma 

 már a lecsapolás következtében ennek a felére apadt. Sókkal rendkívül telített 

 vize nagyon kedves tenyésző helye volt a halophilnövényeknek, melyek ma 

 talán már végképen kivesztek a környékéről. 



Florisztikai viszonyok. Sopron környéke nem specziális flóraterület ; 

 növényzete meglehetősen egyezik Alsó-Ausztriáéval, de természetesen ezé a 

 havasi flórának nagyszámú képviselői miatt jóval gazdagabb. N e i 1 r e i c h 

 »Flora von Niederösterreich« czímű müvében csak egy növény van említve, 

 a mely Sopronmegyében megvan, Alsó-Ausztriában pedig Alsine fuscietdata 

 M. K. nem fordul elő. A Cirsium oleraceum Scop. var. amaraniiiium-ot, 

 melyet szintén találtam Sopron környékén, Neilreich ugyancsak nem említi 

 az alsó-ausztriai növények között. De ezért Sopron flóráját nem mondhatjuk 

 szegényesnek. Kovács Gyula, hazánknak már régebben elhunyt botanikusa 

 szerint, Sopronmegye flórája 1200 fajt számlál (lásd : A magy. orv. és termvizsg. 

 1841-iki vándorgyűlését .Sopronban). 



