A LOKVAI HEGYSÉG NÖVÉNVFORMÁCZIÓI BÁZIÁS ÉS FEHÉRTEMPLOM VIDÉKÉN. 38 



dést okoz. Ha mindezeket figyelembe veszszük, könnyű lesz megmagya- 

 rázni a verseczi növényzettel való összehasonlításból folyó legfeltűnőbb 

 jelenségeket, úgy mint a fajoknak és a formáczióknak nagyobb mélységben 

 való megjelenését, a bükkösnek jellemzőbb, tisztább kifejlődését és az epiphyt- 

 növények sűrűbb tenyészését. Hogy a verseczi hegység szárazabb oldalain a 

 hegység tövétől egészen a legmagasabb csúcsáig tölgyes nő, ellenben a 

 lokvai hegységen már 200—300 méter magasságban típusos bükkös találkozik, 

 ez nem rendkívüli jelenség, a fentebbiekből könnyen magyarázható és hozzá 

 hasonló példa Magyarországon bőven van. így pl. ugyancsak Krassó-Szörény- 

 megyében, a megye szívében, emelkedik a Muntye Szemenik. E hegy erősen 

 kimagaslik a különben hegyes-völgyes környezetéből. Rajta 1445 méter magas- 

 ságig emelkedik a bükkös, ellenben Oraviczán, a báziási Ribis-völgyhez 

 hasonlóan, szűken összeszoruló, meredekfalú völgyek oldalain, vagy 400 méter 

 magasságban fenyves nő ősi idők óta. Tehát itt egyrészt a hely kitettsége a 

 bükkösnek roppant magasságba való felhatolását tette lehetővé, másrészt a 

 kedvező völgyképződés a fenyvesnek igen alacsony fekvésben való megjele- 

 nését okozta. 



Gombocz Endre: Sopron környékének edényes flórája.* 



Hazánknak több olyan területe van, a melyet florisztikai tekintetben még 

 nem kutattak át, pedig talán sajátságai miatt vagy a teljes hazai flóra össze- 

 állításának érdekében megérdemelte volna. Ezek közé tartozik Sopron-megyének 

 és Sopron város környékének területe is, melyre vonatkozólag csak nagyon 

 gyér adataink vannak. E közleményemben csak ezen adatokat akartam szapo- 

 rítani, a megnevezett nóraterületre vonatkozólag. 



Sopron flórájával körülbelül öt éve foglalkozom, ez alatt sikerült meg- 

 lehetősen teljes gyűjteményt összeállítanom ; a kétes fajokat a Nemzeti Múzeum 

 növénytani osztályának herbáriumi anyagával hasonlítottam össze. Dolgoza- 

 tomnak összeállításakor Ne ilr e i ch-nek » Flóra von Niederösterreiclv: czímű 

 munkáját vettem alapul. 



Geográfiai és geológiai viszonyok. 



Ha az átkutatott flóraterület nem is vonatkozik az egész megye terjedel- 

 mére, annyiban mégis érdemes volt az áttanulmányozásra, a mennyiben a 

 megyének éppen ezen a részén érintkezik a síkvidéki Hóra az ausztriai alhavasok 

 növényzetével és e területen együtt találjuk a kristályos kőzeteknek és a meszes 

 paláknak jellemző növényeit. 



A soproni flóraterület két oldalt emelkedő medenczét alkot, a melynek 

 határai a Fertő tava, északon a somfalvai dombok, nyugot felé az Alpeseknek 

 a nyújtványai, melyek a barkai dombokkal a déli határokat alkotják. A terület 



* A növénytani szakosztálynak 1901. évi februárius 13-iki ülésén előterjesz- 

 tette F i 1 a r s y. k y N á n d o r. 



Növénytani Közlemények, ihol'. I. kötet, 1. füzet. * J 



