30 BERNÁTSKY JENŐ 



néhány szál Artemisia Absviitliiuni. Az Artemisia scoparia pedig, meg az 

 A. annua éppenséggel alföldi növények ; előbbi a közel fekvő delibláti ho- 

 mokon terem ezerszámra, a másik pedig déli Temes és Torontál leglaposabb 

 vidékein van otthon.* Azért annál meglepőbb jelenség, hogy a báziási hegyeken 

 mind e három Artemisia- faj együtt terem. A legfeltűnőbb növény mégis a 

 Cephalaria laevigala (W. K.) Schrad.**, melyet már Heuffel Báziásról említ. 

 A Cephalaria laevigala Báziáson az Artemisia-ínjok társaságában, csupasz 

 málló sziklákon bőven terem. .Sem a verseczi hegységen, sem pedig 

 Fehértemplom-Kussics vidékén nem fordul elő ; leginkább Krassó-Szörény- 

 megye mészhegyeiről ismeretes. Az erős, zöldes szárral, aránylag nagy, 

 szalmafényű virágzatával meg szárnyasán hasogatott, kissé hűsos vagy bőrnemű, 

 kékes zöld leveleivel első pillantással olyan növényt ismerünk fel benne, mely 

 átmelegedő talajt és sok napfényt kedvel, a szélben is megállja helyét, de 

 mindamellett a száraz levegőt megsínyli, hanem inkább a levegő nagyfokú 

 páratartalmát kívánja. Mindez magyarázatul szolgálhat a roppant szárasztó 

 szeleknek kitett verseczi hegyeken való hiányzására és a Széchenyi-út mentén 

 való tömeges előfordulására. 



//. Tölgyes. Ha Kussicsból (Fehértemplom mellett) kiindulva a lokvai 

 hegységnek tartunk, a »lokvai út« menti tölgyesbe érünk. Ez a tölgyes, úgy 

 mint a verseczi erdők java része, főleg Quercus sessilijlora L.-ből és Tilia 

 tonienlosa Mnch.-b'ó\ való. Azonban itt alig 200—300 méternyi magasságban 

 olyan fák is keverednek az erdőbe, melyek a verseczi hegységen nagyobb magas- 

 sághoz vannak kötve; ilyenek: Fagus silvatica L., Tilia cordaia MilL, Tilia 

 platyphyllos Se, stb. Azonkívül még Quercus Cerris L., Carpinus Betulus L., 

 Sorbus torminalis L., Sorbits auciiparia L., Prumis Avium L. és Piríts com- 

 munis L. is jelenkeznek, úgy hogy a lokvai út menti tölgyes igen kevert 

 erdő benyomását teszi reánk. A tölgyes övében meredek köves hegyoldalakon 

 a Centaitrea Reichenbachioides nő, árnyékos helyen sokszor fehér virágokkal 

 és ez esetben fehér fészekpikkelyekkel. Azonban a Verseczen olyan közön- 

 séges Thyinus lauuginosus Mill. és Dianthus giganleiforinis Borb. helyett itt 

 Tliynuts -montanus W. K., Dianthus trifasciciilalus K. meg D. Armeriaslrmn 

 Wulf. nő. Ugyanitt Hieracium sessilijloram Friv. (Temesmegyére nézve új 

 florisztikai adat) is található. Gazos helyen, de árnyék alatt, a Physalis Alke- 

 kengi L. termései piroslanak. Kedvező talajon Pteris aquiliua L. nő. Végül 

 az erdő lián növényei közül leggyakoribb a Vitis vinifera L. Báziás leg- 

 közelebbi környékén az erdő le van tarolva és jelenleg silány cserjék-bokrok 

 alkotta cserjés sarjerdő bontja a hegyeket. Azonban a nehezebben hozzá- 

 férhető helyeken, a távolabbi hegyeken, különösen azoknak meredekebb 



" Nem egyszer szedtem Alibunár, Ulma, Mramorák, Dubovácz stb. környékén 

 * A »K e \v lndc x« szerint a Cephalaria Jaevigata azonos a C. cornicitlata- 

 val ; A. P. D e C andolle szerint (Prodromus, IV. p. 648) ez a növény Cephalaria 

 centauroides a) communis-nak nevezendő, melytől a Ceph. cent. j3) cornicitlata külön- 

 bözik. A bánsági flóramúvekben azonban (Heuffel, Borbás) ez a név » Cephalaria 

 Jaevigata* van elterjedve, Waldstein és Kitaibel pedig laevigata species néven 

 alaposan ismertették, azért a fönti elnevezést megtartom. 



