SALVIA-INK BŐVEBB ISMERETÉHEZ. 29 



A 5. villicauHs hazánk belföldjének legdélibb részén, a Drenkovától 

 Orsován át Plugováig húzott ívvonal irányában terjed. Terem a Balkánon is : 

 vSzcrbia, Krstilovica, Vránja (Baenitz Herb. Europ. n 8838) ; Bulgária, Várna 

 (Bornm.) ; Herczegovina, Gredina (Formánek), Graecia ! A következő láncz- 

 szcm tovább Szibériában a S. deserla Schangin* in Ledeb. C'atal. Dorp. 

 1824. P . 6, h'chb. Pl. Crit. VI. p. 21, n. 724, mely széles szívalakú és 

 kihegyezett levele miatt a S. amplexicanlis-nak inkább megfelelne. 



Az itt említett 5. nemorosa, var. subinollis, S. digenea, S. Szörényien- 

 sis, S. vitticaulis meg a 5. deserla most inkább fokonként való alaksorozat 

 Thuringiától kezdve hazánkon meg a Balkánon át Szibériáig és a geográfiai 

 tagozódásnak meggyőző példaképe. 



Bernátsky Jenő: A lokvai hegység növény formácziói 

 Báziás és Fehértemplom vidékén.** 



Krassó-Szörény- és Temesmegye határán, az Al-Duna mentén emelkedik 

 a lokvai hegység. A verseczi hegységhez való közelsége, valamint az a körül- 

 mény, hogy főkőzetc — a verseczi hegységhez hasonlóan — szintén gneisz, 

 arra indított, hogy növényformáczióit tanulmányozzam és a verseczi hegység 

 növényformáczióival összehasonlítsam. E czélból egy ízben Fehértemplomba 

 és onnan Kussicsra, más alkalommal pedig Báziásra tettem egy-egy kirán- 

 dulást. A lokvai hegység növényzete Fehértemplom vidékén és Báziás mellett 

 nagyjából megegyezik ugyan a verseczi hegység növényzetével, de a for- 

 mácziók összetételében, a fajok előfordulásában és a formáczióknak (tenger- 

 színfölötti) magasság szerint való eloszlásában annyi érdekes eltérés mutat- 

 kozott, hogy érdemes azokat külön összefoglalásban, legalább röviden ismertetni. 



/. Cephalaria laevigata-formáczió. A kopár sziklák növényzete mindenütt 

 érdekes ; rendesen déli fajok tenyésznek rajtuk. Báziás vidékén a Duna mellett 

 húzódó Széchenyi-út kemény gneisz sziklákba van vágva. E sziklákon, az 

 elmállásukból származó homokon-kavicson és a sziklákat helylyel-közzel borító 

 agyagon gyér növényzet üt tanyát. Védettebb helyen alacsony cserjék-bokrok 

 nőnek. Mélyebb talajon, omlásokon az Andropogon Ischaemon L. szaporodik 

 cl, éppen úgy, miként a Zlatni-patak völgyében is Fehértemplom vidékén. 

 Cserjés helyen különböző gneiszt kedvelő bánsági növények társaságában a 

 Centaurea Reichenbachioides Scluir és az Echinops banaticus Rock. pompázik. 

 Mindezeknél jobban köti le figyelmünket az üröm (Artemisia), mely itt egyszerre 

 három fajjal jelenkezik : Artemisia Absynthiuui Z., .4. seoparia W. K. és 

 A. annua L. A verseczi hegységben az üröm előfordulása valósággal ritkásan' ; 

 a gaz-számba menő Artemisia vuigaris-on kívül csak nagy ritkán akad egy- 



* Tanulságos nomenklatúrái kérdés, vájjon a későbbi S. deserli Decaisne FI. Sinaic. 

 1834. p. 10 megmaradhat-e a S. deserta mellett? 



Előadta a szerző a növénytani szakosztálynak 1901. évi november 13-iki ülésén. 



