154 



HOLLÓS LÁSZLÓ 



147. Onygena cquina (Willd.) Pers. Obs. 



Myc. II, p. 71, Tab. 0, fig. 3, 

 Fuckel, Symb. Myc. Tab. 0, íig. 19. 

 Winter, Pilze, V, p, 103. p. 102, 

 fig. 2-5. 



Redves kos-szarvakon, Kljucs mellett 

 a Chodor folyó vízterületén, pásztor- 

 kunyhó körül. 



E gomba az 0. equina Pers.-al egé- 

 szen egyezik, és nem O. arietina, sem 

 O. caprina, mint termőhelye után 

 várni lehetne. 



Phycomyeetes. 



148. Cystopus candidits (Pers.) Lév. Winter, 



Pilze, IV, p. 418. 

 Capsella bursa pastoris L. levelein. 

 Dombay-Ulgen, Chumara. 



149. Cystopus BJiti Lév. Winter, Pilze, 



' IV. p. 422. 

 Amarantus viridis L. levelein. Grosz- 

 naja, Batalpacsinszk, Szabi, Nevin- 

 nomynszkaja, Sewastopol (Cher- 

 sones). 



150. Peronospora viticóla de Bary. Ann. 



sci. nat. ser. IV, t. XX, p. 125. 

 Winter, Pilze, IV, p. 435. 

 Vitis vinifera L. levelein. Szabi. 



Fungi imperfecti. 



151. Torula fructigena Pers. Obs. I, p. 25, 



Fuckel, Symb. Myc. p. 348. 

 Lehullott vad almán. Achmed és Tyo- 

 netti között. Polyporus betulinus 

 (Bull.) csövecskéin. Dombay-Ulgen. 



152. Marsonia Veratri Eli. et Ev. Proc. 



Ac. Phil. 1894. p. 373. Saccardo 

 Syll. XI, p. 575. 



Forma Veratri albii Baumlcr. 



Fruchtháufchen zahlreich in ausge- 

 bleichtcn braungcsáumten Flecken. 

 Sporen 18 — 24//, 3 — 35 /u hyalin, 

 in dcr Mitte einmal gctheilt, schön 

 gekrümmt, sichelförmig, am oberen 

 Ende abgerundet, gegen das untere 

 Ende in einefeineSpitze ausgezogen. 



Die Sporen entwickeln sich aus dem pa- 

 renchymatischen Grundgewebe der 

 Fruchtháufcn, sincl erst keulenför- 

 mig und nehmen erst bei voller 

 Entwickelung die sichelförmige Ge- 

 stalt an ; immer bildet die feine 

 Spitze die Basis. 



153. 



154. 



155. 



156. 



157 



158. 



159. 



160. 



Termcscsoportkái számosak, halavány, 

 kifakult, barnaszegélyű foltokban. 

 Spórái 18 — 24 fi hosszúak, 3 — 3"5 fi 

 átmérővel, színtelenek, közepükön 

 egyszer osztottak, szépen meggör- 

 bültek, sarló-alakúak, tetejükön le- 

 kerekítvék, és alsó részükön finom 

 hegyben végződnek. 



A spórák a termcscsoportok paren- 

 ehymatikus alapszövetéből fejlőd- 

 nek, eleinte bunkóalakúak és csak 

 egészen kifejlődve öltenek sarló- 

 alakot ; mindig finom hegyök képezi 

 az alapot. 



Veratrum album L. levelein. Cserun- 

 kol (jul 21). 



Myxomycetes. 



Stemonitis fusca Rostaf. Mon. p. 193, 



fig. 40. Massee, Monogr. p. 73, 



fig. 155—157 et 162—164. 

 Redves tuskón. Kljucs, Kamenamost, 



Nevinnomyszkaja. 

 Stemonitis ferruginca Rostaf. Mon. 



P. 196, fig. 31—39, 41-44 et 50. 



Massee, Mon. p. 85, fig. 160 — 101. 

 Redves gerendán és tuskón. Grosznaja, 



Wcdcnov, Dombay-Ulgen. 

 ReticuJaria lycoperdnn Rostaf. Mon. 



p. 240, fig. 3, 4, 6, 13, Massee, 



Mon. p. 93, fig. 311, 312. 

 Redves tuskón. Xevinnomyszkaja. 

 Lycogála epidendrmn Rostaf. Mon. 



p. 85, fig. 1, 7 — 12. Massee. Mon. 



P . 121. íig. 121, 122. 

 Redves tuskón. Achmed és Tyonetti 



között, Kamenamost, Xachar- Völgy. 

 Arcyria nutans Rostaf. Mon. p. 277. 



Massee, Mon. p. 159, fig. 140—141. 

 Redves tuskon. Xachar- Völgy, Mekali. 

 Trichia varia Rostaf. Mon. p. 251, 



fig. 191, 202, 208, 212, 218, 237. 



Massee, Mon. p. 178, fig. 169— 172. 

 Redves fán. Dombay-Ulgen. 

 Trichia faüax Pers. Obs. III, Tab. 4, 5. 



Massee. Mon. p. 1!»2. Patouillard, 



Tab. an. Xo 190. 

 Redves tuskón. Kljucs. 

 Trichia ovalispora nov. spec. 

 Rcridio gregariis, astipitatis, sessilibus. 



globosis, flavo-fuscis, laevibus. Kla- 



teribus simplicibus, flavis, taeniolis 



spiralibus leviter prominentibus, 



aequaliter attenuatis, 4 fi crassis. 



