MEGJEGYZÉSEK A MAGVAK BOTANIKAI LAPOK BÍRÁLATÁRA. 157 



gátasára a bíráló egyetlen egy példát említ föl. Pax ugyanis nem ismerte 

 volna Simonka i-nak az Astragalus Roemeri-ról írt czikkét. (Természettud. 

 Közi. 18í)2. Pótfüzet 138.) Sajnálom, hogy a bírálót 1' a x könyvének 56-ik 

 oldalára kell figyelmeztetnem, melynek első sorú Simonkai megnevezett 

 értekezését idézi. 



2. A bíráló sem az ismertetőnek, sem P a x-nak nem akarja elhinni, 

 hogy »a Clematis recta bokrok fölé kúsznék, sőt a fák koronájába is tola- 

 kodnék« (az ismertetésnek <Sik és nem 6-ik oldalán). Pax eredeti szövege 

 (117. old.) így szól: »Über dem Buschwerk (a vegyes lombos erdőben) ranken 

 Rubus-Arten und Humulus, und die kletternde Clematis recta überdeckt allent- 

 halben laubenartig einzclne Stráucher oder zieht von Busch zu Busch, selbst 

 bis in die Zircige von Baumcii, zierliche Guirlanden«. Pax e szerint ismer 

 egy nem kúszó és egy kúszó Clematis recta-t és ezzel egyetértésben van 

 K. Prantl-lal, a ki »Beitráge zur Morphologie und Systematik der Ranun- 

 culaceen« (A. Engler's Bot. Jahresb. IX. köt. 251. old.) czímü értekezésében 

 a következőt mondja : »Auch da, wo die Blátter deutlich gestielt und schon 

 verzweigt sind, ist das Ranken nicht nothwendig damit verbunden, wie 

 C. stans, C. tubnlosa, C. angnstifoiia zeigen ; auch C. recta rankt nicht 

 immer.« Tehát Prantl szerint a ('. recta kúszónövény, mely azonban nem 

 mindig kúszik ! 



3. A bíráló kívánatosnak tartja, ha P a x a subalpin alpesi rét növé- 

 nyei között elősorolt Rannnculus carpalhicus mellé a szerző nevét kitette volna. 

 Erre nézve a bíráló nagyon könnyen eligazodhatott volna, mert P a x, a ki 

 egész könyvében könnyen érthető okból egy növényszerző (auctor) nevét 

 sem idézi, ennek pótlása gyanánt külön növényjegyzéket készített (251. old.) 

 és ebből a bíráló megtudhatta volna, hogy Pax könyvében csak a Herbic li- 

 léié Ranitncitlns carpathicus -ról ír. 



4. A bíráló még egyéb tlorisztikai helyesbítéseket is tesz, de ezekre 

 magának a szerzőnek kell felelnie, azért végül azon tévedésekről kell szóla- 

 nom, melyek egyedül az ismertetőt terhelik. 



5. A Linnaea borealis termőhelyeit illetőleg a szerző csak kettőt 

 ismer, az ismertető pedig hármat mond. Pax eredeti szövege így szól (140. 

 old.) : »Solche Standorte sind im Poduplaskithal, (vessző !) am Fusse des ' 

 Mlynarz, und im Nefzer-Thal der Centralkarpathen die einzigen Fundorte für 

 Linnaea borealis im Gebiete. . .« 



Mindenki, a ki németül tud, azt fogja mondani, hogy a szerző három 

 termőhelyet említ, minthogy azonban a Mlynarz (Mlynar is I) töve a Podu- 

 plaski-völgyben a Rovinka völgy betorkolása fölött fekszik, nem lehetetlen, 

 hogy Pax eredeti szövegében a használt vessző (,) talán tollhiba és ha ez 

 így volna, akkor valóban csak a két megnevezett völgy volnának a Linnaea 

 hurealis-nak egyedüli ismeretes termőhelyei a Tátrában. 



6. Csakugyan tévedett az ismertető, midőn a 11-ik oldalon a nyugoti 

 föllapok némely növényéről azt mondja, hogy » kelet felé már nem is talál- 

 hatóid a helyett, hogy » tűnőiéiben « vannak. 



7. Igaz, hogy az ismertető czikkében a növénynevek írásakor hibákat 



