1(30 NÖVÉNYTANI REPERTÓRIUM. 



Sajó Károly : Sivár futóhomokra való díszfák és díszbokrok. — Gyümölcs- 

 kertész, 1902. évf. (XII. köt.), 67—68., 77—80., 91—93. old. 



Saric, Iván : Fitogeografski odnosi zagrebacke okoline. (A zágrábi 

 növényzet geográfiai viszonyai.) — Glasnik horvatskoga naravoslovnoga drustra, 

 XIII. 4-6., p. 1-21. 



Schilberszky Károly dr. : A Hedychium Gardnerianum Wall. virágá- 

 nak szerkezete és biológiája (5 ábrával). -- Mathematikai és Természettudo- 

 mányi Értesítő, 1902. évf. (XX. köt.), 385-399. old. 



— — A meggyfák Fusarium-betegsége. — Gyümölcskertész, 1902. évf. 

 (XII. köt), 112—113. old. 



— — A csonthéjas termésű fák levél-lyukadásáról. - Gyümölcskertész, 

 1902. évf. (XII. köt.), 169—170. old. 



— — A világító gombákról. — Természettudományi Közlöny, 1902. évf. 

 (XXXIV. köt.), 757—759. old. 



Schuchné Zán}M Janka : A virágképződésre ható tényezők és a virág- 

 zás. — Természettudományi Közlöny, 1902. évf. (XXXIV. köt.), 269—288. old. 



Szigeti-Gyula Andor : A bábaszilva és az őszibaraczkfa levélfodro- 

 sodása (24 ábrával). — Természettudományi Közlöny, 1902. évf. (XXXIV. köt.). 

 736—749. old. 



Tuzson János dr. : Növénykórtani megfigyelések (6 ábrával). — 

 Természettudományi Közlöny. 1902. évf. (XXXIV. köt.), 142—151. old. 



b) Külföldi irodalom: 



Pantocsek, Dr. J. : Die Bacillarien dcs Klebschiefers von Kertsch. — 

 Verhandl. der kais. russ. mineralog. Gesellsch. St. Pétersburg, 1902. 



Tompa, Arthur, Dr. von : Beitráge zur pflanzlichen Elektrizitát (mit 

 3 Abbildungen). — Beihefte zum Botanischen Centralblatt, 1902, Bánd XII, 

 Seite 99—136. 



GYŰJTEMÉNYEK. 



Thaisz Lajos : .4 leglényegesebb gazdasági gyommagvak gyűjteménye* 



T h a i s z bemutatja gazdasági gyommag-gyűjteményét, melyet a föld- 

 mívelésügyi m. kir. minisztérium támogatásával a budapesti m. kir. állami 

 vetőmagvizsgáló állomáson készít és kibocsát. 



A magvak és termések S 1 /^ cm hosszú, 11 mm széles üvegecskékben 

 vannak elhelyezve, melyeken a mag tudományos és magyar neve olvasható. 



Az egyes üvegecskék egyenlő rekeszekre osztott kemény papirosdobozokba, 

 egyelőre betűrend szerint vannak elhelyezve. A maggyűjtés olyan arányok- 

 ban folyik, hogy egy-egy fajbeli magból 7—800 cm 2 anyag van meg- 

 gyűjtve, tehát olyan bőségesen, hogy e gyűjtemények nemcsak a mag- 

 vizsgáló állomásoknak és egyéb szakintézeteknek, hanem a gazdáknak, keres- 

 kedőknek, malomtulajdonosoknak és egyéb érdekelteknek is kiadhatók. 



* Bemutatta a növénytani szakosztálynak 1902. évi deczember 10-iki ülésen. 



