2 STAUB MÓRICZ 



rendszerének ; a Krassó-Szörényi hegység* útján a Kárpátok összefüggnek a 

 Balkán-félsziget hegységével ; északon pedig a Szudetekkel. A geológiai kuta- 

 tások kimutatták azt, hogy hazánk nagy Alföldje a harmadkorban tetemesen 

 sülyedt ; e süllyedésekből a Kárpátoknak is jutott rész, úgy hogy azok most 

 az Alpoktól különböznek. Ha t. i. ez utóbbiakban négy egymástól élesen meg- 

 különböztethető övet lehet világosan fölismerni, ú. m. a központi Alpok kristá- 

 lyos övét, melyre északon és délen mész rakódott és arra, de csak északon, 

 a homokkövek (Flysch) keskeny öve : a Kárpátokban a kőzetek ezen elrendező- 

 désében, bár az említett övek mind megvannak bennök, annyiban mutatkozik 

 eltérés, hogy az említett sülyedés egyes maradványok kivételével elpusztította a 

 kristályos övet és délen a mészhegységet, ellenben a homokkő széles övben követ- 

 hető a Miava- szorostól egészen Brassó környékéig. A Hernád, Tarcza és Poprád 

 mai völgyei egy törési vonalban (eperjes-kassai törésvonal) feküsznek, mely meg- 

 szüntette a Kárpátoknak alpesi jellegét, a mennyiben a kristályos és a mészöv 

 eltűnése folytán a hegylánczok mindinkább alacsonyodnak. P ax a Kárpátok ezen 

 részét, mely ezen törési vonaltól nyugatra fekszik, Nyugoii Kárpátoknak nevezi és 

 az ezután közlendőkben egyszersmind azt is fogjuk tapasztalni, hogy ezen törési 

 vonalnak növényföldrajzi tekintetben nagyon lényeges szerep jutott. Keletre 

 ezen törési vonaltól a homokkő van hatalmasan kifejlődve, a hegyek ismét 

 emelkedőben vannak, míg végre a rodnai havasokban meghaladják a 2000 és 

 ennél több métert, és ez világosan annak tulajdonítható, hogy itt a kristályos 

 öv megmaradt. A Kárpátok ezen része az Erdős Kárpátok. A kristályos övön 

 átvezető Borgó-szorost tekintik az Erdős Kárpátok és az Erdélyi Felföld közti 

 határnak, de ezen határ és egyáltalában a hegyrendszernek geográfiai minő- 

 sége nem esik össze egyszersmind annak geológiai szerkezetével ; növény- 

 földrajzi tekintetben is a két hegység között a határ nem olyan éles, mint a 

 Nyugoti és Erdős Kárpátok között. Czélszerűbbnek tartaná Pax, ha ezen 

 határvonalat a Tisza és a Prut völgyeibe fektetnék, mert ez inkább felelne 

 meg a geológiai alkotásnak és növényföldrajzilag is igazolható lenne. 



A Kárpátok hegyrendszere ezen három tagra való osztását a földfelület 

 harmadkorbeli ránezosodásának köszöni, azonban az Alföld felé a beszakadá- 

 sok szélein vulkánikus úton a hegyrendszernek egy új eleme keletkezett, 

 ugyanis a Kárpát-tracliythegységek, melyek tetemes hosszúságban elterjedvén, 

 sajátságos tájképet is alkotnak. Ezek a trachythegységek a Kárpát-hcgyrendszer 

 három tagjának mindegyikéhez járultak. 



Ezen földnek florisztikai viszonyait most a következőkben ismertetjük. 



Az alacsony dombvidék növényformácziói. Az alacsony dombvidék elne- 

 vezéssel Pax a hegységet azon magasságig illeti, melyen a nagyobb helysé- 

 gekkel való zárt telepítés végét éri. Ezen önkényesnek látszó és körülbelül 

 6—700 m-nyi magasságba érő határ növényzeti határnak is bizonyul. Az em- 

 berek lakta telepekkel megszűnik itt a búza- és kukoriczatermesztés, kivéve 

 keleten, a hol a nyári nagyobb meleg biztosítja a termés megérését, de ennél 



Szerző itt a német forrásmunkák nyomán a Banater Gebirge elnevezést 

 használja. 



