F. PAX : GRUNDZÜGE DER PFLANZENYERBREITUNG IN DEN KARPATHEX. BD. I. 23 



a kassa-eperjesi törésvonaltól nyugotra fekvő terület feltűnően szegény benn- 

 szülött fajokban, noha itt a talaj és a magassági viszonyok sokféle váltako- 

 zása bőven szolgáltatna erre alkalmat ; de keletre ezen törésvonaltól az étidé- 

 in ismus gyorsan gyarapodik, azonban legnagyobb kifejlődésében még csak a 

 Jablonicza-szoroson túl jelenkezik és sehol sincsen olyan szépen és gazdagon 

 kifejlődve, mint a Búrczaságban meg a rodnai havasokon : mi mellett meg- 

 említendő még az is, hogy Erdélynek Központi Felföldje sincs a bennszülött 

 fajok hiányával. Az összes adatok összefoglalásából kitűnik, hogy mindazon 

 bennszülött fajok, melyek rokonsági vonásaikban Szibériára vagy c z északi 

 hegységekre utalnak, az egész Kárpáthegységben el vannak terjedve és ugyanaz 

 mondható azon alakokról is, melyeknek legközelebbi jajai az Alpokban fordul- 

 nak elő ; azon kivétellel, hogy a déli Alpokról jövők határozottan a Keletnek 

 adták meg az elsőbbséget, az ázsiai rokonságra valló bennszülött fajok Erdélyre 

 szorítkoztak és végre kitűnik még az is, hogy a Jablonicza-szoros északnyugoli 

 irányban a balkán-rokonságú bennszülött jajok választó halára, a Borgó- 

 szorosban pedig a Szudetek alakjaival összefüggő bennszülött fajoknak délkeleti 

 határvonala van. 



A megelőzőkből világosan kitűnik, hogy a kassa-eperjesi törésvonal 

 egyszersmind éles növényföldrajzi határvonal, mely a Nyugoti Kárpátok növény- 

 zetét különbözővé teszi a Keleti Kárpátokétól. Kiindulva ebből és a tenyészetbeli 

 vonalak kombinácziójából, a Kárpátok bizonyos növényzeti kerületekre oszthatók, 

 mindenekfölött a már többször említett két főkerületre, ugyanis : a Nyugoti 

 Kárpátok és a Keleti Kárpátok kerületeire, mely utóbbihoz az Erdős Kárpátok 

 és a hegyövezte Erdélyi Felföld is tartoznak. 



A Nyugoti Kárpátok területén jól meg lehet különböztetni a Beszkidek, 

 a Pienninek kerületeit ; az északi Nyugoti Kárpátok közül a liptói havasok, a 

 Magas-Tátra és a bélai mészhavasok, tehát az Árva, Vág, Poprád és a 

 Dunajectől körülfolyt hegységek ; a déli Nyugoti Kárpátok, azaz a Nyugoti Kár- 

 pátok északi kristályos belső övének déli része, valamint a déli kristályos öv 

 nyugoti fele a Rimáig, melyek a Vág északi részén a Kis-Kriván tömzsöt 

 fogadják be és a Chocs-csoportot, továbbá ezen folyó déli része és a Rima 

 dél felé vonuló völgye közti hegységet ; valamennyi a Nyugoti Kárpátok nagy 

 kerületének kisebb kerületei. 



A talajnak domborzati alkotása és különösen a többi Kárpátoktól való 

 meglehetős éles elszigeteltsége a Kis-Kárpátokat is önálló kerületté teszi ; érde- 

 kes tenyészetbeli vonal különíti el a göllnicz-branyiszkói hegységet az alacsony 

 hegyföldtől és végre az eperjes-tokaji trachitláncz attól veszi domborzati és 

 növényföldrajzi önállóságát, hogy közetlenűl emelkedik ki a síkságból. 



A kassa-eperjesi törésvonaltól keletre hat, egyenként ismét kisebb 

 tájakra osztható kerületet lehet megkülönböztetni, ú. m. : először a Jablonicza- 

 szorosig terjedő Erdős-Kárpátok ; másodszor a magyar-erdélyi Határhegységet, 

 mely név alá Pax azon területet foglalja össze, mely domborzatilag a Réz-, 

 Meszes- és Lápos-hegységet, valamint a rodnai és beszterczei havasokat fog- 

 lalja magába. A harmadik kerületet alkotja a Keleterdélyi Peremhegység, 



