26 STAUB MÓRICZ 



Kárpátokban, az Alnas viridis pedig csak a Keleten fordul elő. Nyugaton 

 nagyobb a fajok száma mint Keleten, de amott nem szerepelnek formácziót 

 alkotók gyanánt ; emitt azonban valóban szerepelnek bizonyos növénytársulások 

 vezérnövényei gyanánt. 



Az alpiii elem elterjedésében, az Erdélyi Peremhegység szemben a 

 Nyugoti Kárpátokkal bizonyos kedvezményben részesül. Az itt szóba kerülő 

 fajok különben az Alpok legelterjedtebb fajai közé tartoznak, de vannak 

 olyanok is köztük, melyek csak a déli Alpok lakói ; a legfeltűnőbb azonban 

 a Primula Clusiana-nék a Bárczaságban való megjelenése, minthogy e kan- 

 kalin az északkeleti Kárpátokra szorítkozik. 



Az alárendelt szerepet vivő szudet elem Nyugaton határozottabban lép 

 föl, mint Keleten. 



A mediterrán elem leginkább Erdélyben jut érvényre, mert hazánk ezen 

 része délkeleten való fekvésénél fogva kedvezőbb hőmérsékletben részesül, 

 mint a Kárpát- rendszer egyéb részei. De azok azért nem zavarják a tenyé- 

 szetnek egyéb elemektől megszabott jellegét. A dombvidék alacsonyabb régióit 

 lakják és csak fátlan formácziók alkotásában vesznek részt, annyira keresik 

 a megszokott meleget. Csak csekély azon fajainak száma, melyek hazájukban 

 is a hegységet lakják. Rendkívül érdekes a pontusi elem szerepe, mert nagy 

 hatással van a kassa eperjesi törésvonaltól keletre fekvő, nevezetesen Erdély 

 központi Felföldjének déli vagy délnyugoti részeinek növényzeti jellegére. 

 A keleti területükben elszigetelt típusai leginkább a dombvidéket és az 

 alacsony hegyvidéket lakják, de Erdélyben a magasabb hegyi régióban és a 

 törpe fenyő regiójában a pontusi elemek sokkal nagyobb mértékben vesznek 

 részt a növényzeti takaró alkotásában. Hasonló viselkedést árul el a dáciai 

 elem is. A radnai havasoktól délre a növényzetet jellemző alkotó része 

 gyanánt jelen meg, mire délnyugat felé hatásuk mindinkább növekedik. 

 Kevesen vannak, melyek az egész hegyrendszerben volnának elterjedve és 

 azért föltűnő a Hieracium alpicola var. rhodopeiim, melynek egyedüli termő- 

 helyei a Központi Kárpátokban vannak. Valamennyi régióit lakják és olyan 

 nemzetségekhez tartoznak, melyeknek földrajzi elterjedése különböző. A leg- 

 több faj közetlenül ment át a Balkán-félsziget északi hegységéről az erdélyi 

 hegyekre ; a második csoporthoz olyanok tartoznak, melyeket tágabb értelemben 

 benszülött kárpáti növényeknek lehetne tekinteni és melyek az összes keleti 

 Kárpátokat lakják, de Délmagyarországban fordulnak elő ; a harmadik cso- 

 portnak területe körülfogja a Keleti Kárpátokat és a Balkán-Félsziget hegységein 

 kívül lakja még az Alpok déli vagy délkeleti részeit. 



A szibériai elem is kelet felé nyer jelentőségben, minthogy Erdélyben 

 űj fajok lépnek hozzá. 



A növényzeti elemeknek ezen földrajzi elterjedése összehasonlítva az 

 cndemismussal, föltűnő megegyezést árul el ; csak azon benszülött fajok 

 vannak a Kárpátokban összességükben egyenletesen elterjedve, melyeknek 

 rokonsági vonásai vagy magán a területen vagy az Alpok vagy az északi 

 területeken vagy pedig Szibéria típusain kimutathatók ; ellenben azon ben- 

 szülött fajok, melyeknek rokonai a pontusi tájra utalnak, túlnyomó számuk- 



