F. PAX : GRUNDZÜGE DER PFLANZENVERBRE1TUNG IN DEN KARPATHEN. BD. I. 27 



kai a Kelettel érintkeznek ; a dáciai típusokkal rokon benszülöttek hiányzanak 

 már a Jablonica-szorostól nyugot felé ; végül a szudet rokonságú benszülött 

 nemzetségek a Borgó szoroson túl nem terjednek tovább délre. 



P a x, tekintettel a harmadkorra, megkísérli a Kárpátok növényzetének 

 történetét is megírni. A harmadkori növények lelethelyei a Kárpátok nagy perem- 

 övében, nyugattól keletig, a régi harmadkori tenger partjain feküsznek. Igaza 

 van Pax-nak, mikor azt mondja, hogy a Kárpátok miocaen korú növényzeté- 

 nek ismerete az eddigi leletek után még nagyon távol van a tökéletességtől és 

 sajnálja, hogy a pliocaen növényzetről még keveset tudunk. Itt P a x részéről 

 kis tévedés forog fönn, minek okozója részben maga ezen sorok irója. Midőn 

 a referens első közleményét hozta a Székelyföldön talált növényekről (1881), 

 még nem tudta eldönteni, vájjon e növények a szármát vagy a pontusi 

 emelethez tartoznak-e ; azóta a referens még három ízben gyűjtött ott növé- 

 nyeket ; Pantocsek meghatározta az ottani márgában előforduló diatomeákat, 

 melyek szerinte brakk-vízre vallanak ; Lőrenthey pedig behatóan foglal- 

 kozott a vidék geológiai szerkezetével és most azon véleményben vagyunk, hogy 

 a növényzet végleges tanulmányozása után pliocaen-korúnak fog bebizonyulni. 



P a x továbbá még azt is említi, hogy a Kárpátok harmadkori növény- 

 zete megközelíti az Európa egyéb vidékeiről ismeretes harmadkori flóra jellegét 

 és kiemeli még azt is, hogy e jellegét megőrizte az oligocaentől kezdve a 

 pliocaenig és noha a talált növények meghatározását illetőleg azt hiszi, hogy 

 azok helyessége iránt jogos kétely nem merül föl, mégis azt mondja néhány 

 sorral alább, hogy azon meghatározásokat, melyek tisztán levelekre vannak 

 alapítva, nem fogadja el föltétlenül. A mennyiben P a x ezen megjegyzése azon 

 levelekre is vonatkoznának, a melyek a referensnek a Zsilvölgy oligocaen 

 flórájáról szóló munkájában vannak leírva, akkor a referens kijelentheti azt, 

 hogy a meghatározásait támogató élő anyag a berlini kir. növénytani múzeum- 

 ban van letéve és ott megtalálható.* P a x továbbá még kétesnek tartja a 

 pálmáknak a Kárpátok harmadkori flórájában való előfordulását. Ha ezt a 

 Zsilvölgy flórájából leírt pálmalevél rendkívül töredékes maradványa nyomán 

 állítja, akkor kételyét megczáfolni nehéz ; azonban a Marosvölgy senon 

 rétegeiben talált Sabal major Ung. és a munkácsi trachytból leírt Phoenicites 

 borealis, továbbá] a m. kir. földtani intézet gyűjteményében elhelyezett, de 

 még le nem írt pálma maradványok nem támogatják P a x állítását. 



De sok kételye mellett Pax a leírt levélmaradványoknak a jelenkor 

 flórája tekintetében való jelentőségét nem tagadja, mert e levelek ép széle 

 és bőrnemű állománya világosan tanúskodnak arról, hogy a harmadkorban, 

 nevezetesen az oligocaenkorban a Kárpátok tövén olyan flóra virult, mely 

 sokkal nagyobb melegre szorult, mint a mai ; ellenben azon állítást, hogy a 

 levegő nedvessége iránt is hasonló igényt támasztottak volna, azt P a x a 



A 288. lapon azt mondja a jegyzetrovatban, bogy a referens azon közlését, 

 mely szerint a Zsilvölgyben Taxodium disticlmm mellett még egy másik conifera- 

 faj (Cedroxylon vulgare) fordulna elő, nem tarthatja .helytállónak. A szóban levő 

 fatörzstöredéket meghatározta dr. Félix János lipcsei tanár. 



