AZ EPHEDRÁK EPIDIAPHRAGMÁJA 13 



Az epidiapliragmával összefüggő életjelenségek értelmezése. 



Amennyire az utolsó 40 — őO év irodalmát erre vonatkozólag^ 

 átnézhettem, megállapítható, hogy az Ephedra epidiaphragmájá- 

 val összefüggésben levő jelenséggel ezideig tudtommal még nem 

 foglalkoztak részletesen. A tárgyhoz a következő kutatók szóltak 

 hozzá : 



Evans Walther H.^ leírja az Ephedra szárat, szerke- 

 zetét s a többek között röviden megemlíti, hogy a nodus felett 

 a bélben, sőt elég gyakran még a xylemen is egy „diaphragma" 

 (t. i. az epidiaphragma) húzódik keresztül. Azt hiszi, hogy ez 

 nem más, mint védő berendezkedés, vagyis sebhegesztő szövet. 



Thompson W. P.^ igen részletesen foglalkozik szintén ?a 

 a szár szerkezetével, s így természetesen az epidiaphragmát is 

 megemlíti, de ő is sebet behegesztő, védő berendezkedésnek 

 tartja. „Very frequently the branch breaks just above the node 

 and this layer always forms the line of se})aration. It serves no 

 doubt to protect the surface exposed after the break." („Nagyon 

 gyakran az ág éppen a csomó felett törik el s a letörés vonalát 

 mindig a diaphragma fekvése határozza meg. Kétségkívül arra 

 szolgál, hogy megvédje a törés utáni felületet.") Stapf azon- 

 ban az ő monográfiájában ágieválasztó rétegnek nevezi és tartja. 

 Kétségkívül ez a helyes felfogás, s az alábbiakban éppen ezen 

 felfogás helyességét szeretném bizonyítani s a kérdést véglege- 

 sen tisztázni. 



Hogy az epidiaphragma ökológiai jelentőségét megérthes- 

 sük, előbb azt kell megállapítanunk, hogy az Ephedrák xero- 

 phyták. Az Ephedrára annyira jellemző levéltelenséggel s a hen- 

 geralakú szárral, vagyis a felület megkisebbedésével a párolgás 

 csökkentése már némileg biztosítva van. A párolgás csökkentése 

 pedig maga után vonja a levegőnyílások kisebb számát s azok- 

 nak az epidermiszbe való mély sülyedését, amit a termőhely 

 szárazsága még inkább csökkenthet. 



Nem akarom a xerophyta növényeket részletesen jellemezni, 

 csupán a xerophytismust szeretném az epidiaphragmával összefüg- 

 gésbe hozni. Azok egy része, akik az Ephedrák,epidiaphragmaját 

 megfigyelték, azt hitték, hogy az epidiaphragma a letörés utáni 

 sebhegedésre szolgál. Az elmondottak alapján azonban világos, 

 hogy erről szó sem lehet. Az epidiaphragmának egyetlen egy sejtje 

 sem vesz részt a sebhegesztésben, mert az elváló két tag végső 

 sejtjei már előre úgy alakultak meg, hogy a leválási felület 

 sejtjei érintetlenek maradnak, tehát sértett élősejt a leválás alkal- 

 mával nincs, nem is lehet, azaz a leváló végeken nem marad 



» Evans Walther: ,The stem of Ephedra" (The Bot. Gaz., 

 vol.XIII. 1888 p. 265.) 



2 W. P. Thompson: „The genus Ephedra" {Ann. of Bot. XXVI. 

 1912 p. 1077.) 



