16 GIME8I N. 



G í m e s í N. : A Bídens trípartítus elzöldült virágzata. 



(A Bidens-fogak phyllodiája.) 



A Compositák elméleti virá^-diagramniája öttagú csésze- 

 kört követel. A csészelevelek azonban rendes körülmények közt, 

 mint ilyenek, sohasem fejlödnek ki. ^ Helyüket a legtöbb esetben 

 a „pappns" foglalja el. A pa2)pns-kéváés eldöntésében leg- 

 főbb érdeme Warminguak van, aki ,.Die Blüthe der Compo- 

 siten" (Hanstein, Bot. Abhdlgn. II'. Bd. II. Heft. Bonn, 1876). 

 című munkájában különböző típusokat állapít meg. Sok esetben a 

 pappns nem alakul ki [Ambrosia^ XantJmim)^ máskor csak mint 

 ötcsúcsú gyűríísöv szerepel {Lampsana^ Bellis); a Senecio-Lactuca 

 típusnál hasonló a redukció, de itt már erősen fejlett új, trichomás 

 képletek is szeYe\ielnek.ACirsium-Trapogon típusnál a csészelevelek 

 kezdeményei alkotják a pappust; itt a függelékek fejlettsége kisebb. 



E típushoz vau legközelebb a Bichnseh „foga", ^ mely 

 mint átalakult képlet, csészelevél-tövisként értelmezendő. A Biden- 

 sek fogai is öttagú összenőtt csészekörből származtathatók, ^ de 

 a legtöbb esetben a fogak száma kevesebb- ötnél. A Platy- 

 carpeae szekcióban^ általában 2—3—4 a rendes szám, a Psilo- 

 carxjeae szekciójában pedig 2 — 3—5. 



A Bidens-y'iYkgok íejlődésének vizsgálata teljesen meg- 

 erősíti a „fogak" csészelevél természetét. A fejlődés kétségbe- 

 vonhatatlan adatait, melyek a rendszertan elméleti követelmé- 

 nyeinek is megfelelnek, egy teratológiás eset teljesen igazolta. 



Székesfehérvárott, az 1917. év okt. hava elején egy elzöl- 

 dült Biclens tripartihis került elő. Az egész növény nem nőtt 

 magasra ; nagyobb levelei hiányoztak vagy igen megvoltak 

 rongálva és csak kisebb lomblevelek voltak rajta. Rögtön fel- 

 tűnt a virágzatok szembeszökő zöldes színe. Közelebbi szemlélet 

 felvilágosított arról, hogy itt típusos elzöldülés jelentkezett, amely 

 különösen a „ fogak "-on felötlő, mivel a két transzverzális fog 

 helyét két kitűnően fejlett levél foglalta el. 



A felhasznált irodalomban B u c h e n a u, C r a m e r, K ö h n e, 

 Treub, Lund, Warming, Masters, Pénzig közöl ada- 

 tokat a Compositák jjappusának phyllodiáját illetőleg. A B u c h e- 

 n a u t első ^ értekezésében a teratológiás adatok sem ingatták 



1 E i c h 1 e r, Blüthendiagramme, I. Leipzig, 1875. p. 288—291. 



2 L. W a r m i n g, 1. c. p. 103. 



3 így vélekedett már Hofmeister is. (W. Hofmeister, AUgem. 

 Morphologie der Gewaclise. In Handb. der physiol. Botanik, 1. Bd. II. Abth. 

 Leipzig. 1868. p. 468.) — Hofmeister Buchenaunak 1854-ben megjelent (alább 

 idézett) dolgozatára hivatkozik, (p. 28.) 



^Benthamet Hooker, Genera Plantarum. Vol. II. P. I. Lon- 

 dini, 1873. p. 38 7. és Engler-Prantl, Die nat. Pflanzenfamilien II. T. 5. Abt. 

 Leipzig. (Compositae von 0. Hofmann, 1889.) p. 244. 



^ Fr. Buchenau, Über die Blüthenentwickelung einiger Dipsaceen, 

 Valerianeen, und Compositen. Abhandlg. der Seckenbergischen Gesellschaft. 

 1854. I. p. 106 és 125—127. 



