38 SCH1LBER8ZKY K.: ADATOK A DAEDALEA UNICOLOR BIOLÓGIÁJÁHOZ 



kérget is és azt sötétebb színűvé változtatta. A nedvet alkalikus 

 kémhatásúnak találtam. Ugyanezt a jelenséget figyeltem meg a 

 Morus alha élő törzsein^ ugyancsak a Daedalea unicolor gomba- 

 termőtestek jelenlétében. Ez az előfordulás, mellékesen meg- 

 említve, tudtommal az idevágó irodalomban nincsen meg. A kéreg- 

 nek ez a beteg része lassú rothadásnak, monc\iuk vizenyős 

 redvesedésnek indult, Ezeken a szétroncsolt kéreglielyeken jelen- 

 tek meg a Z)aec?aZea-termőtestek (1. 37. old.). Ebben a viselkedé- 

 sében hasonlít ez a gomba a Polyporus fulvus-éhoz, amiről 

 ismételt esetekben volt alkalmam meggyőződni. A gombahifák 

 biológiai tevékenysége következtében — legalább a eperfa 

 törzsén vizsgált esetekben — a faszövet keményítőtartalma 

 eltűnik, amit a szomszédos egészséges, még hifamentes fa szöveti 

 elemekkel való összehasonlításból határozottan meg lehetett 

 állapítani ; úgyszintén eltűnnek az őszifa rostos elemei között 

 levő középlemezek. Később a lignin-réteg is meg lesz támadva, 

 ellenben a cellulóze-réteg ellenáll. Az edények falai — úgy 

 látszik — hosszabb ideig ellenállának, mint a többi faszöveti 

 elemekéi. 



A redvesedésnek induló faszövet kezdőállapotában a hifa- 

 fonalak következtében a sejtfalakon szabálytalan, de félreismer- 

 hetetlen korróziós alakzatok voltak észlelhetők; csak ez után 

 következik a lignin-réteg teljes felbomlása, illetőleg eltűnése. Elzt 

 a változást alkalmasint ebben az esetben is a hifafonalak bio- 

 lógiai tevékenysége folytán kiválasztott hydrolitikus bomlást léte- 

 sítő enzim idézi elő, amely azonban a cellulóze-réteget nehezebben 

 támadja meg. 



Mindezek a körülmények arra vallanak, hogy a szóban 

 forgó gomba az _ élő fában pusztítólag képes hatni és megfelelő 

 viszonyok között élősködő módjára viselkedik. Ezzel a kérdéssel 

 szoros összefüggésben, nem tartom kizártnak, hogy a kedvezőtlen, 

 avagy nem teljesen megfelelő összetételi! talaj hozzájárulhat a 

 fának olyan fokú szervezetbeli gyengüléséhez, ami egyrészről a > 

 gombával szemben való hajlamosságát fokozza, másrészről pedig 

 a gombát biológiai, azaz hemiparazitás viselkedésében támo- 

 gatja. Ilyen értelemben alkalmi élősködőnek, még pedig satnya- 

 sági élősködőnek (Schwácheparasit) tekintem, t. i. olyannak, amely 

 csupán a szervezetében és élettevékenységében megfogyatkozott 

 fának a szöveteiben találja meg alkalmas tenyészet! feltételeit. 

 Ezt a szervezetbeli meggyöngülést okozhatják bizonyos valódi 

 élősködő gombák is. amelyek a Daedalea unicolor által való 

 fertőzéseket megelőzik. Mindezekből kifolyólag tehát ez a gomba, 

 nézetem szerint, a redvesedés bekövetkezése tekintetéből másod- 

 lagos tényező gyanánt szerepel, amely azonban a még élő fának 

 folytatólagos megsemmisítésében közreműködik. 



(A növénytani szakosztály 1918 május hó 8-án tartott üléséből.) 



