ÚJABB ADATOK KÖZÉP-MAGYARORSZÁG FLÓRÁJÁHOZ 48 



ból három helyről ismeretes, Herend (Sinionkai, Mat. t. tud. 

 közi. XI. 197.), Keszthely (Borbás, Balaton 11. 342.), „Riitót" 

 (Borb. 1. c). Utóbbi hely iránt Borbás-nak kételyei vannak 

 (Vas m. növ. földr. p. 184-), mert ő csak egy példát látott 

 T a u s c h e r-től, melyen a megye nem volt jelezve, de a veszprém- 

 meg-yei Rátótnak gondolja ; fenti adatojii (minthogy Gyulafirátót- 

 hoz közel esik) ezt támogatja. — Trapa naians L. Nógrád megye : 

 a diósjenői tóban és a levezető árkában, Potamogetom crisjms 

 és pectinatus társaságában. Főleg a folyók árterén és mellék- 

 vizeiben fordul elő ; előfordulása ilyen elszigetelt helyen igen 

 feltűnő. ^ Kecskemét : A holt Tiszában Lakytelektől délre. A 

 Tisza vidékén még ma is elég gyakori. — Blaclstonia serotintt 

 (K c h.). B e c k. Chlora perfoliata F c i c h t i n g e r (Esztergom 

 m. fl. 64 lap.) — non L. Példányait láttam a Szegedi városi 

 múz.-ban s azok mind B. serotmák. A B. perfoliata csak az ország 

 legdélibb részében nő. — MeUssa officivalis L. Hont megye : 

 erdőben János-puszta és a Magas Tax közt (1918 okt. 6.). Könnyen 

 és gyakran elvadul, de a Börzsönyi és Pilisi hegységben eredeti, 

 nem elvadult növénynek tartom. — l'eronica Velenovshji Ue c htr. 

 Baranya megye : Palotabozsok, a ..Weiher" nedves rétjein (1917 

 aug. 5.). A megyére új ; a Dunántúl több pontjáról ismeretes, a 

 Balaton partján (Borb. Balaton fl. 377.). Alsóőrs mellett is meg- 

 találtam. — Galiuni vernuni Scop. Esztergom megye: Döniös, 

 cserjés hegyiréten a Körtvélyes-puszta mellett (1918 máj. 11.). 

 A Pilisi hegységben csak (Visegrád mellől ismeretes (B o r b á s, 

 Bpest fl. 100.). a Börzsönyi hegységben gyakori (F e i c h t, M. orv» 

 term. vizsg. 1869 : 284.). Kivételesen az /.Iföldre is leszáll: Bácska 

 (Prodán, M. B. L. 1915:258.). Nyirsóg (Lengyel, M. B. L. 

 1915 : 229.). — Filago germanica L. Csongrád megye : "" Kamarás 

 mellett, alig szikes legelőn (1918 júl. 9.) Veszprém megye. Jutás, 

 a ,Rátóti nagy mező" legelőjén (1918 szept. 25.). Pillitz (1. c.) 

 csak Tósokberéden látta. Mindkét helven mint var. lutescen& 

 (Joid.). 



(A növénytani szakosztály 1918. évi április 10, május 8 és 1919. évi már- 

 cius 12-én tartott üléséből.) 



^ A diósjenői tó elég régi formáció, egyetlen pont Hont és Nógrád 

 megyében, ahol a tözegképződésnek némi nyomát találták (Szabó J. Mat. 

 t. tud. közi. n. 107. lap). A súlyom előfordulásának növénygeografiai 

 elbírálásánál ezt tekintetbe kell vennünk. 



- Lányi nem említi. 



