IRODALMI ISMERTETŐ 47 



anyagot Európának különböző országaiból szerezte meg. Legjobbnak 

 és legértékesebbnek azonban az az anyag bizonyult, melyet hím- és 

 nőivarú példányokban Filarszky N, juttatott több éven át a szer- 

 zőnek a Budapest közelében fekvő gubacsi pusztáról. Szerző szerint 

 az erösebb növésű magyarföldi Chara crinifá-nak nőívar-jellegü egyedei- 

 nek oospórái fetünöen kisebbek, számbeli méretük is jobban ingado- 

 zik, mint a más országokéi, (pl. Dánia, Svédország stb.), melyeknek 

 termete is kisebb. Ebből szerző azt következteti, hogy a Chara 

 crinitá-nak különböző formája él Európában. A kultúrában három- 

 féle alakot, ú. m, hímivarú, parthenogenetikus nőivarú és termékenyí- 

 tésre szoruló nőivarú egyedeket nevelt fel spórákból. Ez a háromféle 

 alak külső jellemvonásokban is eltér egymástól. A szerző azt tapasz- 

 talta, hogy a parthenogenetikus nőivarú egyedek oogoniumai, bár- 

 mennyire próbálta is azokat spermatozoidákkal megtermékenyíteni, 

 nem termékenyültek meg és további fejlődésükben parthenospórákká 

 alakultak. A termékenyítésre szoruló nőivarú egyedek oogoniumai ellen- 

 ben megtermékenyültek és zygotákká fejlődtek. A megtermékenyített 

 oogonium színét megváltoztatta, a rendes sárgás vagy narancsszín 

 elsötétedett és az oogonium-burka is erősebb lett. A chromosoinák 

 számát vizsgálva, szerző arra az érdekes felfedezésre jutott, hogy a 

 háromféle egyed közül a hímivarú és a termékenyítésre szoruló nőivarú 

 egyedek chromosoraáinak száma mindenkor 12, a parthenogenetikus 

 nöivarúaké ellenben mindig 24. Ez a számarány azt mutatja, hogy a 

 két előbbi az ú. n. haploid alaknak felel meg. utóbbi pedig a diploí- 

 doknák. A parthenogenetikus diploid alak a termékenyítésre szoruló 

 haploid alaktól nemcsak a chromosomák számában mutat eltérést, 

 hanem nagyságban, termetben és az internodiumok tüskés voltában is. 

 Vizsgálatai alapján a következőket állapítja meg: 1. A Chara crinitá- 

 nak parthenogenetikus jelensége tulajdonképen apogdmia, amit egy 

 másik ^Bastardierung ah TJrsache der Apogamie im Pflanzenreich*' 

 című munkájában szándékozik megokolni. 2. A diploid alak partheno- 

 spóráiból csak parthenogenetikus nőivarú egyedek keletkeznek. 3. A 

 haploid nőivarú alaknak megtermékenyített zygotáiból kizái'ólag haploid 

 növények fejlödnek, melyek körülbelül felerészben hím, felerészben 

 nőivar jellegű egyedekben lépnek fel. A két utóbbi tétellel szerző 

 megerősíti Filarszky Nándo r-nak Chara monográfiájában közzé- 

 tett hasonlói megfigyeléseit. 



Kümmerle J. Béla. 



