98 SZABÓ ZOLTÁN 



Földrajzi elterjedése : Illyriai és moesiai hegyvidékek 

 (Szerbia, Bosznia, Velebit) subalpesi és alpesi régióiban. 



Herbáriumokban: Bosnia: Sarajevo in m. Trebevic (Beck!, 

 exs. cit. 1200 m., Maly! 1050— IIÓO m., Sagorski! 1150— 

 1400 m., Fornianek!), Treskavica planina, Sztarigrad, Lipovac 

 pr. Sarajevo (Maly!), Travnik, Vlasic 1300 m. (BrandisI 

 Vandas!), Igrisnik pr. Szebrenica (Wettstein !), Stolac, 

 Visegrád (Ciircic), Vlahinja, Bjelasnica (Fial a!), Vilenica 

 (Brandis!), Muharnica, Plaza planina ad Jablanica (Fial a!), 

 Madjarusa siidl. von Pribelja Kartheidcca. 1100 m. (Stadlmann, 

 Faltis, Wibiral!); Croatia : Velebit, in mugh. m. Visocica in 

 alt. 1400 m. (Lengyel G. 1906.) 



Fontosabb idézett irodalom : 



Beck. Dr. G. de: Knautiae (Tricherae) aliquot novae, in „Annalen 

 des k. k. naturhist. Hofmuseums". Separatabdruck aus Bánd IX., Heft 3—4. 

 Wien, 1894. — B o r b á s : Delectus Seminum etc. addita revisione Knautia- 

 rum. Kolosvarini, 1904. — Briquet, John: Les Knautia des Sud-Ouest 

 de la Suisse, du Jura et de la Savoie, in Annuaire du Conservatoire et du 

 Jardin Botaniques de Genéve. 6 ann. Genéve 1902. p. 61. — Coulter, 

 Mémoiie sur les Dipsacées. in Mémoires de la Soc. Phvs. et d'hist. naturelle 

 de Genéve II. 2. (1824) p. 73. — Heuffel, M. D. Joh. : Die in Ungarn 

 vorkommenden Arten der Gattung Knmdia C o u 1 1., nebst einigen Bemer- 

 kungen. In Flora no 4. 1856. p. 49. — S z a b ó Z. : Monographie der Gat- 

 tung Knautia; in Engler's botan. Jahrbüchern Bd. XXXVI. (1905) p. 389— 

 442. — S z a b ó Z. : Index criticus specierum atque synonymorum generis 

 Knautia (L.) C o u 1 1. in : Beiblatt zu den Botanischen Jahrbüchern nr. 89. 

 Bd. XXXVIII. 1907. Heft 4—5. — Szabó Z. ; De Knautiis Herbarii Dris 

 A. de Degen. Sep. „Magyar Botanikai Lapok" 1910. no 1. 



Jegyzet. Mivel a hybrid-alakok tárgj^alása igen kiterjesztette volna 

 dolgozatom terjedelmét, azoktól ez alkalommal el kell tekintenem. A dolgo- 

 zatra vonatkozólag megjegyzem, hogy kimerítő synonym-jegyzék, valamint 

 az irodalmi idézetek „Index stb." czímtí dolgozatomban lelhetők fel. — 

 A fajok beosztására nézve azt az irányelvet követem, a mely a terjedelme- 

 sebb fajokat varietásokra osztja s nem állit fel „typust", a melytől a többi 

 varietás mint „eltérés" szerepel csak. A varietások ismét formákra oszthatók. 

 A „iypica" „genuina" kifejezéseket elejtettem. A génuszon belül egy név 

 csak egyszer használtatott valamely rendszertani egység megjelölésére. 



Herbáriumok. A Magyar birodalom Knautiáinak összefoglalásához szük- 

 séges anyagot különösen a budapesti tudományegyetemi növénykert, a Magj^ar 

 Nemzeti Múzeum, a kolozsvári tudományegyetem, az Erdélyi Múzeum-Egylet, 

 a breslaui egyetem, a berlini kir. botanikus-kert és múzeum, a wieni udvari 

 múzeum, a wieni egyetem, a sarajevói múzeum, továbbá B o r b á s V., 

 Degen Á., Formáné k, HazslinszkyF., Haynald L. (Magy. Nem. 

 Múz.i, E. Burnat, A. Chabert, HuljákJ, Kitaibel P., (Magy. 

 Nem. Múz.), Lengyel G., Fax F., Richter A., Simonkai L., 

 Tuzson J. és C. Vandas urak gyűjteményéből merítettem, azonkívííl a 

 Knautiák monographiájának kidolgozásához használt több külföldi herbá- 

 rium (Genéve. Róma, Tiílisz, Innsbruck, Dorpat, Szent-Pétervár ) anyaga 

 szintén hozzájárult sokban a magyarföldi Knautiák helyes megismeréséhez. 

 Ügy az illető gyűjtemények igazgatói, valamint a magánherbáriumok tulajdo- 

 nosai szíves előzékenységükért fogadják legőszintébb köszönetemet 



(A szakosztálynak 1909 november hó 10-én tartott üléséből.) 



