90 SZABÓ ZOLTÁN 



tárgyalva kiemeltem, hogy az egy figyelemre méltó és további 

 vizsgálatra szoruló növény, s jellemző, egyszersmind legrégebbi 

 (1896) neve alatt összefoglaltam Borbás összes blatnicai 

 növényeit, s mint átmeneti tagot állítottam oda a longifoliák és 

 silvaticák közé. Azóta fogalmaink erről a növényről valamelyest 

 tisztázódtak. Jávorkának és Huljáknak az eredeti termő- 

 helyen • való gyűjtései, továbbá Tuzson ésMoesz madaras- 

 hegyi gyűjtései (Tuzson, Magyarország néhány növényéről és 

 ezek rokonságáról. Botan. Közi. VIII. 272 — 273. old.) s a herbáriumi 

 anyagoknak vizsgálata beigazolták azt, hogy növényünk szoros 

 kapcsolatban van a Kn. silvaticával, különösen annak var. dipsaci- 

 folia f. semicalva kopaszodó alakjával. A Madaras-hegyen ezzel 

 együtt fordul elő. Avar. turocensis nem egyéb, mint aKn.silvaticának 

 magasabb eleváczión előforduló nyiltabb formáczióba nyomuló válto- 

 zata; természetes, hogy közeledvén azokhoz az ökológiai viszonyok- 

 hoz, melyekben a.Kn. longifolia terem, bizonyos alaki tulajdonságok- 

 ban, mint a levél nyúltsága, bőrösödése, kopaszodása, a virágzat 

 nagyobbodása, tömörsége és pirosló színe, a Kn. longifoliához 

 közeledik, de ez utóbbi tőle igen nagy virágzata, molyhos gal- 

 lérja, hosszúra nyúlt teljesen kopasz levelei stb. által eltér. 

 A Kn. silvatica var. turocensis eszerint a Kí. longifolia helyettesi- 

 tője az északi Kárpátokban. A Pietrosz-havason a kettő összeér. 



Herbáriumokban : Tlsta Blatnica in convallibus, comit. Turóc 

 Hungáriáé (B o r b á s I 1892 et 1894 in herb. Borbás, Mus. 

 Nat. Hung. 1 et in herb. Degen!; Hulják!; Jávor ka in 

 herb. Mus. Nat. Hung.) Madarashegy, (Tuzson! Moesz!) 

 Pikuj comit. Bereg (Thaisz!), Nagy-Pietrosz (Filar s zky !), 

 ? Krizsna-havas (Márkus). 



Valószínű, hogy Borbás nak a Homályszirten gyűjtött 

 növénye is egyező a turocensis-sel (nem láttam). Hazslinszky 

 Magyarh. ed. növényei ez. kézikönyvében (1872) 309. old. a 

 Kn. longifolia Koch név alatt említi, hogy ez a „Branyiszkóig" 

 fordul elő. Mivel a Kn. longifolia (W. K.) Koch a Branyisz- 

 kóig nem terjed észak felé, Hazslinszky branyiszkói nö- 

 vénye a leírás után ítélve a turocensish.ez taríozhatik. 



2. Szára és levelei kopaszok, fényesek. 

 var. d) latK'ifoHa (Heuff.) Simk. non Beck. (Scahiosa 

 lancifolia H e u ff. Enum. plánt. Bánat, (in Verh. Z.-B. G. (1858) 127. 

 Sep. 91. 0. Plánt. rar. Hung. et Transsilv. Fasc. Cura M. D. Heuff el 

 et Ch, Wierzbicki no 11. p. 28 et 32 fasc. V. — Kn. lan- 

 cifolia Fuss, FI. Transsilv. excurs. (1866) 299. old., Kn. trans- 

 silvanica Schur, Enum. Plánt. Transsilv. (1866) 296. old., Kn. 

 sylvatica var. integerrima Schur, Sertum n. 1361. — Kn. sil- 

 vatica var. Kn. lancifolia S i m o n k a i, Enum. FI. Transsilv. 

 (1886) 293. old. — Kn. lancifolia var. transsilvanica (Schur) 

 Szabó, Monogr. 440. old., Index 23. old. 



Szárának alsó és középső interuodiumai teljesen kopaszok, 

 fényesek, a felsők pilásak, az alsó levelek nyúlt lándzsásak, a 



