A MAGYAR BIRODALOM KNAUTIÁINAK RENDSZERTANI ÁTTEKINTÉSE 89 



(3) Virágzata közepes, sürübh virágú, levelei rövid lándzsá- 

 sak, a felsők ülők, majdnem háromszögesek, nem vékonyak, sem 

 áttetszők, vastagahbak, szőrösek, felül barnás zöldek, alul halvány, 

 fehéres zöldek, világosabbak mint felső lapjukon. 

 var. b) pociitica Szabó, Monogr. Knaut. (1905) 440. old. (418., 

 426. old. is); Index (1907) 22. old. 



Herbáriumokban : Guttin (Kitaibel! in Herb. K i t a i b e 1 

 musei nat. Hung-. Budapest fasc. VII. no 21c.), Pop Iván (Ki- 

 taibel! in Herb. Kitaibel fasc VII. no 35. Nóta : Kn. silvatica 

 varietas média inter silvaticam vulgarem et grandifloram nostram 

 in alpe Peirosa lectam, ut adeo hoc forte etiam sit varietas. 

 Fólia subserrata.) Remete Vihorlat (M á g o c s y - D i e t z !), Ralio 

 (Wagn eri) in alpib. Marinatiae (Kerner ! Hanák ! Wagner !), 

 Okola 1200 m., Lunca ciasa pr. Borsabánya 1300 m., Stanelui 

 Verticu 1500 m.. Verfu Pietrosu ad Borsam 1800 m., prope 

 Bisztritz (Pax!). Torojaga (Müller!), Guttin (Wagner!) Plej 

 ad Volocz comit. Bereg, Hrobistye coni. Bereg (Thaisz!), 

 Borsai Ikerhavas (Simon kai!), Polonina Rúna comit. Ung 

 (T m e k !) 



Ib) Levelei nyúltak, bőrösödők, vastagabbak, für eszesek, 

 szőrösödök vagy kopaszodók. Szára merevszőrös vagy lekopaszodó, 

 fényes, virágzata nagy, tömör, pirosló. 

 var. c) tnrocensis B o r b. 



Kn. tnrocensis B o r b. Pallas Lexicou (1896) XII. k. 80. 1. 

 nom, nud., A kert (1898) 48. old. pro Knautia silvatica var. 

 Turocensis ; Revis. Knaut, p. 35) ; B o r b á s a tnrocensis névvel 

 illetett Tlsta hegyén (Blatnica mellett, Turócz m.) gyűjtött 

 növényét több más név alatt is említi. Ugyanott, mint Borbás pél- 

 dáiból láttam, két alak különböztethető meg. Egy éplevelű, a 

 valódi var. turocensis Borb., K71. turocensis var. dip)saciformis 

 l^Borb.) íSzabó, Index p. 24 n. 22), továbbá egy másik alak, 

 a melynek felső levelei szárnyasán vagy lantosán osztottak {Kn. 

 turocensis var. pterotoma (Borb.) Szabó, Index p. 24.). Ez az 

 utóbbi alak azonban hybrid eredetű kell hogy legyen az ugyanott 

 előforduló turocensis és arvensis var. polymorpha ^óz'óti {= Kn. 

 lancifolia e) pterotoma ec, lacinians Borb. Rev. Knaut. (1904) 

 35. old.). Borbás ugyanonnan a Knautia hungarica Borb. 

 hybridet is leírja i. m. 64. old., mint a Kn. arvensis var. 

 Kitaibelii X silvatica var. turocensis ; ez is lehetséges, mert a Kn. 

 arvensis Kitaibelii ott előfordulhat. Több más név alatt is említi 

 Borbás a tlstai növényt, más, sokszor távoli termőhelyekkel 

 együtt, melyekkel nem azonos. így : Kn. Brandzai i. m. 29 old. ; 

 pinnatisecta i. m. 27. old., drosophora i. m. 27. old. ; semicalva 

 i. m. 28. old. ; Sendtneri i. m. 28. old. ; Linnaeana i. m. 30. old. ; 

 craciunelensis i. m. 33. old.; lancifolia i. m. 34. old.; longifolia 

 i. m. 39. old. ; prionodonta i. m, 40. old. ; adenophoba i. m. 

 40. old. ; sambucifolia c) praéalpina i. m. 64. old. 



„Index" czímű munkámban (24. old.) a „Kn. turocensist'' 



