86 SZABÓ ZOLTÁN 



Herbáriumokban : Dalmatia : in monte Dinára (leg. C 1 e- 

 menti in Herb. miis. paíat. Vindob. Coll. Reic h enb. fii. no 

 1889. 282676 1.); „Dinarische Alpen, am nördl. Abhange der 

 Schlucht Sutina östl. von Jezevic bei Vrlika calc. ca 700 — 

 800 m. (Janchen, Watzl 1907); Biakovo Dalmatien, 4000' 

 1870. (Pichler: in Herb. Kerner!) 



II, Rhizoma leúszó, vékony^ virágba hajtó csúcsa alatt oldal- 

 rügyeket fejleszt, a melyek tavaszon hozzák az első levélrózsákat. 

 A levélrózsa közepéből hajt ki a virágzó ág, mire az alsó levelek 

 elpusztulnak. Arnyéki, egyenletesen levelesszárú növények a hegyi 

 táj erdeiben, vagy a nyílt formácziók tagjai a havasalji régió- 

 ban. {Subsect. Silvaticae Spec. 10 — 11.) A nem hybrid fajok levelei 

 mindig épek, legszélesebbek a levél közéi^sö részén. 



II. a) Virágzata kisebb, vagy közepes, ritkán nagyobb, kékes 

 ibolyaszínű vagy ptirosló, levelei elliptikusak vagy lándzsásak, 

 hegyesedők, aljukon keskenyedök, de szélesebb nyílbe futók, ± átszőt- 

 tek. Fapirszeriiek, néha kissé bőr ősöd ők; rhizom,a vékony, csúcsán 

 alig vastagodó (Spec. 10.) (1. 91. old,). 



10. Knautia silvatica D ub y Botan. gallic. I. (1828) 256. okL 

 excl. var. p) longi fólia — {Trichera silvatica Nymán. Syll. FI. Eur. 

 (1854 — 1855) 59. old. — ? Scah. silvatica L. Sp. plánt. ed. 11. 

 (1762) p. 142. — non Hőst!) 



Szára többnyire elágazó, egyenletesen leveles, alól lefelé hajlá 

 merevebb szőröktől sűrűn fedett, néha kopasz, kocsánya pilás, 

 kissé mirigyes vagy mirigytelen. Levelei hosszú lándzsásak vagy 

 elliptikusak, néha tojásdad elliptikusak, lándzsásak, hegyesek vagy 

 hosszan kihegyezettek, épek, fűrészesek, ritkán a felsők bemetszet- 

 tek, néha kopaszak, fényesek papirvékonyságúak vagy bőrösödők, 

 rendesen elszórtan serteszörűek. A gallér levélkéi tojásdad lánd- 

 zsásak, szélükön pilásak, kevéssé szőrösödők. Virágzata közepes 

 vagy nagyobb, sugárzó (5 3 — 4 cm. átm. 30 — 35 virággal; a ? 2 — 

 2'5 cm. átm. 20 — 25 virággal). Virága kékes ibolyaszínű vagy 

 pirosló. Csészéje tányérszerü 8 szálkával. Termése kb. 5—6 mm. 

 hosszú, 2 — 2"5 mm. széles, pilás. 



Földrajzi elterjedése : Az Alpok nyugati előhegységeitől, 

 Francziaországtól kezdve az Alpok lánczolatán, a német közép- 

 hegységen át a Kárpátokig bezárólag. A var. dipsacifolia a 

 völgyek erdeiben az egész Kárpátokban, a Bánátot kivéve ; a var. 

 pocutica a hegyi és subalpin régió zárt és nyílt formáczióiban a 

 keleti Kárpátokban, a var. turocensis az északi és északkeleti, a 

 var. laticifolia a délkeleti Kárpátok alhavasi nyílt formáczióiban. 



1. Szára nagy ítészben serteszőrü, néha aljafelé kopaszodó. 



la) Levelei elliptikusak vagy kissé nyúltak, vékonyak, papir- 

 szerúek, épek v. fűrészesek, a virágzat kisebb vagy közepes, kékes 

 vagy halvány -ver esés, lilaszínn. 



vav. a) ílípsacifoHa (Hőst) G o d e t. {Scabiosa dipsacifolia 

 Hőst in Flóra Austriaca I. (1827) 191. old., Knautia silvatica 



