A MAGYAR BIRODALOM KNAÜTIAINAK RENDSZERTANI ÁTTEKINTÉSE 



85 



Szárának alsó internodiumai hosszú, merev lehajló és 

 lehulló szőröktől érdesek vagy kissé érdesek, fénylők, a felsők 

 érdesek, szőrösödők, kocsánya szőrös, a virágzat alatt hamvas 

 és szőrös, mirig-ytelen vagy kevéssé mirigyes. Szára magas, több- 

 nyire levéltelen, a levelek a szár alján csoportosulnak. A rózsá- 

 ban álló levelek épek vagy lantosán metszettek, sz;iriiyasan osz- 

 tottak, szárlevelei szárnyasak, mind vastagabbak, bőrszerűek, 

 kemények vagy fénylők, elliptikusan lándzsásak, hegyesek, a részek 

 lándzsásak, néha szálasak, hegyesedek, ritkán tompitottak ; a 

 fiatal levélrózsa levelei és az alsó szárlevelek merev serteszőrűek, 

 a felsők felül kopaszodók. A gallér levelei lándzsásak, kopaszo- 

 dók, szélükön pilásak. Virágzata közepes vagy nagyobb, piros. 

 Termése hengeres (6 — 7 mm. hosszú, 2— -2'5 mm. széles) pilás, 

 csészéje 5 — 6 mm. hosszú 8 — 16 szálkával. 



Földrajzi elterjedése : Bosznia, Dalmáczia, Horvátország 

 magasabb hegyvidékei. A subalpesi regio nyilt és zárt formá- 

 czióinak lakója. Két változata a következő: 

 var. a) crassi/oUa Szabó in Magy. Botan. Lapok (1910) 

 no 1. Sep. p. 16. {K travniceusis B e c k s. strict.) Csészéje 8 szálká- 

 val, a szálkák vastagok, levelei ritkán mind épek, lándzsásak vagy 

 lantosak, lantosán- szárnyasán osztottak, hasogatottak, a végső 

 rész igen nagy, a többinél sokkal nagyobb, szélesebb rhombus- 

 alakú, hegyes, az oldalsók lándzsásak, 3 — 10 mm. szélesek, 

 hegyesek vagy tompák. Virágzata nagyobb. 



Herbáriumokban : Bosnia : Kajabasa pr. Travnik {Bran- 

 dis in Schultz herb. norm. nov. ser. Cent. 26 no 2548.), „Am 

 Wege von Prusac nach Koprivnica bei Bugajno : Wálder südlich 

 der Osmagina ca. 1200 m." (1904, Handel — M a z z e 1 1 i, 

 Janchen!), ,Gipfelregion der Gólja, Südwestabhang 1600 m." 

 (Stadlmann, Falt is! 1904); Croatia: In rupestribus m. 

 Plisivica prope Korenicam 1600 m. (Degen!), Velebit: in 

 mughetis Malovan supra Raduc 1500 m. (Degen, Lengyel!), 

 in prato Bunyevac sub m. Malovan 1200 m., Vaganski Vrh 

 supra Raduc 1700 m. (Lengyel!); Bunyevacka Pojana sub 

 m. Malovan 1000 m. Zlatar pr. Konjica, Sveto Brdo pr. Malovan 

 (Degen !), Bunyevac supra Raduc (Lengyel!), Dalmatia : 

 Debeljak pr. Prugovo (Degen!) Dekala Dolnji Vakuf 1400 m. 

 Zdorac, Radusa Reg. Prozor 1400 m. (Stadlmann, Faltis, 

 W i b i r a 1 1) ; in decliv. supra Marica Kosare, calcar. 800 — 

 950 m. (Janchen et W a t z 1 ! etiam foliis integribus.) 

 var. b) Clementíi (B e c k) S z b, {K. ( Tr.) dalmatica f. 2. 

 K. (T.) Clementíi Beck. 1. c. 352. old.) 



Csészéje 10 — 16 szálkával, a szálkák hajszálszerűek, levelei 

 távolodottan fésűsen osztottak, a végső rész a többinél nem ter- 

 jedelmesebb, igen keskeny, vonalas, (2 — 3 mm. széles) hosszan 

 kihegyezett, az oldalsók szálasak, igen keskenyek (1 — 2 mm. 

 szélesek), vonalasak, hosszan kihegyezettek, bemetszettek. Virág- 

 zata kisebb. 



