84 SZABÓ ZOLTÁN 



1200 m. 1907; in lapid m. Krug. pr. Sugarska Duliba (Degen!), 

 Velnac supra Carlopago (Degen! Sagorski! Kocsis! 

 Smoquina!), in graniin. mont. Alaginac pr. Ostarijam 1908 

 (Degen!). Sugarska Duliba supra Lukovo sugarje 1300 m., supra 

 Ostarija 1000 m. ; in lapid. m. Vaganski vrh. supra Raduc 

 1600 m., Lubicko Brdo, Ostarija 1200 m. (G. Lengyel!) 



Bb) Levelei lágyak^ paxnrnemüek, a részele igen keskenyek, 

 szálas vonalasak^ hegyesek, (1 — 1*5 mm. szélesek) a kocsány sürün 

 mirigyes : 



var. d) dalmatica (B e c k) S z b. — {Kn. dalmatica 1. K. Petteri 

 Beck 1. c. (1894) 352. old.) 



Herbáriumokban: Dalmatia „Auf dem Berge Ossernja (Kuppe 

 des Mossors) bei Spalato, leg. Fr. Petter". (in Herb. mus. palát. 

 Vindob. Herb. Reichenbach no 1889, 282674.) 



7. Knautia velebitica Szabó in Magy. Botan. Lapok 

 (1910) no 1. Sep. p. 15. no 12. tab. HL 



Szára kevésbbé ágazik el, alsó internodiumai hosszú, igen 

 puha, sűrű, visszafelé fordult szőröktől fehérek, a felső interuo- 

 diumok fehéresen szőrösek, kocsánya szőrösödő és lisztes, mirigy- 

 telén. Levelei részben lantosak, hosszú-lándzsásak, kihegyezettek, 

 fehéresek, bolyhosodók, a levélnyél fehéresen bolyhos, a gallér 

 levelei kihegyezettek, szélükön pilásak. Virágzata nagy, pirosló, 

 sugárzó. Csésze 8 szálkával. 



Földrajzi elterjedése : Horvátország Velebit. 



Herbáriumokban : Croatia : Velebit. In praeruptis inter Mali 

 Halán et Sveti Rok (1905 Degen!), Croat. merid. Smederovo- 

 polje inter jug. Begovac et pag, Gracac 1600 m. (1905 Degen!). 



I. h) a.) :/. Levelei épek^ vagy a felsők lantosán bemetszettek, 

 bársonyosan selymesek. {Spec. 8.) 



8. Knautia albanica B r i q u e t. Les Knautia du sud-ouest 

 de la Suisse etc. in Ann. Cons. Járd. Genéve VI. (1902) 125. old. 



Szára elágazó, levelei inkább a szár alsó részén csoportosul- 

 nak. Alsó internodiumai hosszú, puha, elálló vagy kissé odanyomott 

 szőröktől fehéresen, bársonyosan szőrösek, a felsők puhán szőrö- 

 södök, kocsánya lisztes, puhán szőrösödő, mirigytelen. Levelei 

 hosszúkás lándzsásak, épek, alig fogasak vagy kissé lantosak, 

 hosszabb, puha szőröktől fehéresen bársonyosak, selymesek, a 

 gallér levelei porosak, szélükön pilásak. Virágzata közepes nagy- 

 ságú, pirosló. 



Földrajzi elterjedése : Albánia, Herczegovina. 



Hazánkban : Orahovac, Bukovica brdo ad castellum Konjsko 

 pr, Trebinje, Visoka glavice pr. Trebinje, Baba pl. prope Gacko 

 (V a n d a s !). 



I. b) P) Alig szőrösödő, akkor is merevszörü^ vastag, bőrös, 

 fényes, merev levelű növények. (Series Lucidantes. Spec. 9.) : 



9. Knautia travnicensis (Beck) Szb. (Kn. (Trichera) 

 rigidiuscula var. K. (T.) travnicensis G. Beck in Ann. k. k. 

 nat.-hist. Hofm. IX. (1894) 354. old. sensu lat.) 



