A MAGYAR BIRODALOM KNAUTIÁINAK RENDSZERTANI ÁTTEKINTÉSE 83 



I. 1. b) Kocsány a mirigyes, (f. 2. — 3.) 

 f. 2. adenopoda Borb. in sched. Herb. mus. palát. Vindob. 

 (/'. monteneyrina Beck 1. c. et Szabó 1. c. pro parte.) Szára 

 levéltelen, tökocsányszerű, alacsony; sziklás helyen növő növény. 

 f. 8. foliosa Frevn, Die Flóra von Siid-Istrien in Verli. zool.- 

 bot. Ges. XXVII. '(1878) 353. old. — Szára magas, leveles, ter- 

 metesebb növény, a réti formáczió tagja. Sokszor virágjának 

 színe ál megy a violaszínbe. 



Mind a három alak ugyanazon a területen : Fiume kör- 

 nyékén (L e b i s c h ! S i m o n k a i ! Lengyel!). 



I. 2. A tüálló levelek borzasak., alól fehéresen molyhosodók, 

 a levélnyél szakállas, a növény törpe. 



1. 2. a) Levelei lantosak. 

 f. 4. saxicola Szabó in Magy. Bot. Lapok. (1910.) no 1. Sep. p. 13. 



Herbáriumokban : Növi (Szabó! S á n t h a !), Dalmáczia : 

 Selenika (Lauterborn etPoeverlei n), M. Mossor pr. Spalato 

 (Pichler sub. Kn. silvestris), Velebit : Plisevitza ad Allan, 

 Yiserajua, Medák (Lengyel!). 



1. 2. b) levelei mind épek., osztatlanok., lándzsásak, fürészesek. 

 f. h. paradoxa S z a b ó, in Magy. Bot. Lapok. (1910.) no 1. Sep. p. 13. 



Herbáriumokban : Jelenje (T o m m a s i n il). Krtinic ad pedem 

 alpis et in alpe Krenen (Rossü), Velebit: Vaganski Vrh (Degeul). 



H. Levelei, különöseii a szárlevelek kojMszok, fényesek, vékonyak. 

 f. Q.praticola S z a b ó, in Magy. Bot. Lapok. (1910.) no 1. Sep. p. 14. 



Herbáriumokban : Kamenjak, Lökve, Mrzla vordica (L e n- 

 g y e 1 !), Risiiyák (S i ni o n k a i !). 



A) b) Levelei p'süsen osztottak^ vékonyak., gyengék., hajlékoyiyak, 

 a részek lándzsásak vagy vonalas lándzsásak, sokszor még egyszer 

 osztottak, hegyesek, a végső nem sokkal nagyohh, a kocsány végig 

 igen mirigyes. 



var.h) niontenegrina (Beck) Szb. {Kn. illyrica forma 3 K. 

 montenegrina Beck. 1. c. 351. old. quoad exempl. montenegr. 

 sensu strictissime.) 



Hazánkban csak Herczegovinában : Castellum Ulice pr. 

 Trebinje (Vandas!). 



B) Csészéje 12 — 16 borzas szálkával, levelei szárnyasán 

 osztottak, a részek lándzsásak, a végső a többiekkel egyező, lándzsás 

 vagy vonalas. 



Ba) Levelei börszerüek, fényesek, a részek hosszúdad lánd- 

 zsásak, iom2)ák, 4 — 5 mm. szélesek, a kocsány ± mirigytelen. 

 var. c) dissecta Borb. sens. str. saltim spécim, velebitica 

 {Kn. purpurea f. dissecta Borb. Revis. Knaut. (1904) 54. old.). 



Herbáriumokban : Velebit-hegység hegytetőin és lejtőin : 

 Mettla, Ostarije (Pichler 1881); in pratis montanis inter Selenje 

 et Lasac 1904. ; in lapid, alvei „Velika Paklenica" superioris 

 supra Starigrad 1906 ; in saxosis inter Brnsane et Ostarija 1906 ; 

 in lapid. m. Lubicko Brdo pr. Ostarija 1906; in pratis siccis pr. 

 Sugarska Duliba 1000 m. 1907 ; in mte. Sladikovac ad Ostarijam 



