A MAGYAR BIRODALOM KNAUTIÁINAK RENDSZERTANI ÁTTEKINTÉSE 81 



völgy (Szabó !), Murány, Vághéve, Késmárk (S i m o n k a i !), 

 Tátra-Lonmicz, Liptói havasok; Árva: Sip ; Felső- Szalatna com. 

 Trencsén ; N.-Fátra, Ostri vrch et Gragyervölgy ad Blatniczam, com. 

 Túrócz ; Rozsudecz (Hulják!), Valle Gágyer ad Blatniczam 

 (Jávorka!), Beiiedekfalu (Ullepitsch pro Trichera Kitaibelii 

 var. sordescens, glandulosa B o r b. in sched. Herb. Sarajev., 

 {'itmeneti alak a var. 2^olymorpha felé), Jablonka, Árvám. (Jab- 

 1 n s z k y I átmeneti alakkal). 



ff Levelei hosszú szőröktől fehéresen bozontosah. 

 f. 2. pubescens (Kit.) Sag. Schn. — {bcabiosa imbescens Kitaibel 

 in W 11 1 d. Emim. liort. bot. Berol. (1809) 146. old. - S a g o r s k i 

 €t Schneider, FI. Centralkarp. 11. (1891) 210. old. 



Herbáriumokban : Zubrochlava et Slanicza (D e g e n !), 

 Urvölgy (Herb. Kitaibel Mus. Nat. hung. Budapest fasc. VII. 

 no 24 pro Scab. ciliata et j^ubescens), Zólyom (Herb. Kitaibel 

 fasc. VII. no 26, 26, 29). 



b) Levelei épeJc, lándzsásak^ fürészesek. 



f. 3. lanceolata (Holuby) Szb. — {Kii. lanceolata Holuby, 

 FI. Trencsén comit. (1888) 51. old. non Opiz.) 



Herbáriumokban: Gánócz (Borbás!), Bosaca (Holuby in 

 FI. Exs. A. -Hung. no 2272. I. pro parte), Stjavnicavölgy (P a x !), 

 Liptó-Ujvár (Uechtritz, Englerl), Zubrochlava (Degen), 

 Veltzer (Wagner!), Lucski (Steffek!), Rajeczteplicz (Thaisz!). 



2. Kocsámja sürün mirigyes. 



a) Az alsó internodiumok hosszabb, elszórt szőrökkel, 

 levelei szőrösödők. 



f. 4. Kossuthii (Pánt.) Borb. — {Kn. Kossuthii Pantocsek, 

 in Magy. Növt. Lapok (1882) 162. old. - Kn. Kitaibelii aa) 

 Holubyana Borb. Éevis. Knaut. (1904) 62. old. 



Herbáriumokban : Gánócz, Urvölgy (Borbás !), Árva-Pod- 

 hora (D ege ni), Fenyőháza (Kocsis!), Slanicza (Kümmerle!), 

 Liptói havasok : Cervencze-hegy, Árva : Sip ; Nagy-Rozsudecz 

 (Hűlj á ki). 



b) Az alsó internodiumok igen apró sürü szörözettől 

 fehérek, alsó levelei alól sürü apró fehéres szőrözettél. 



f. 5. tomentella Szabó, Magy. Botan. Lapok (1910) no 1. 

 Sep. p. 11. 



Herbáriumokban: In silvis vallis Buchbründel-Graben prope 

 Pilis-Csaba (I. Kocsis 1909. VI. 13. a Magvizsgáló állomás 

 herbáriuma Bpest), Pilis-Csaba (Balassa! Szabó!). 



B) Szára tőkocsány szerű, alacsony., levelei tőálló rózsában. 

 f. 6. scajnformis Borbás, Revis. Knaut. (1904) 62. old. 



Herbáriumokban : Tátra-Szt- András (Ullepitsch), Leibitz 

 Szepes m. (Filar sz ky !). 



I. b) Alacsonyabb termetű növények, száruk tőkocsány szerű 

 levéltelen vagy kevéslevelű, tőálló levélrózsával, a virág pirosló. 

 A gallér levelei odanyomott szőrözettél. (Spec. 6 — 9.) 



