A MAGYAR BIRODALOM KNAUTIÁINAK RENDSZERTANI ÁTTEKINTÉSE 77 



canescens et var. hrachyclinis Borb. A Balaton etc. (1900) 

 843-4. old.). 



Exsiccata : B a e n i t z, Herb, Europ. no 7769 ; FI. Exs. 

 Austro-Hung. no 2271. II. 



Herbáriumokban: Pilishegy (Steffek !), Budapest: Disznófő, 

 Jánoshegy, Zugliget, Gyenes ad Keszthely (sub Kn. szaladensis 

 Borb.!). Héviz, Veszprém (sub Kn. arvensis var. hachyclinis 

 B r b. !) Pótharaszti (Borb ás!), Ercsi (Tauscherl) Rákos 

 (Steinitz!), Csepel, Pilis, Hármashatárhegy ad Budapest 

 (D e g e n !) Sződ (R i c h t e r !) Dorog (J á v o r k a !), Monor (K e r- 

 nerl), Gellérthegy ad Budapest (Kitaibel in Herb. Kitaibel 

 Mus. Nat.-Hung. fasc. VII. no 19 a, h, 20), Remetehegy, Pilis, 

 Farkasvölgy, Gellérthegy ad Budapest, Arad (Simon kai!), 

 Battonya, Czekeháza iThaisz!), Szob, Nagymarosi Fehérhegy 

 (F i 1 a r s z k y !), Hárshegy ad Budapest (Staub !), Farkasvölgy^ 

 Káposztásmegyer ad Budapest, Visegrád (Szabó!), Diósgyőr, 

 Pereczesbánya comit. Borsod (Hulják!), Bükk in valle Berva 

 comit. Heves (J a b 1 o n s z k y !). 



A A Levélkéi IcesTceny szálas lándzsásak. 



f. 2. tenuisecta (B o r b.) S z b. — Kn. arvensis var tenuisecta 

 Borb. in Sched. Herb. Degen. — Szabó, Index 10. old. 



Herbáriumokban: Pótharaszti pr. Monor (Degen! Bor- 

 ba s !), Farkasvölgy (.Steinitz I). 



ff Levelei mind épek., osztatlanok. 



f. 3. aseda (Borb.) Szb. — {Kn. arvensis var. canescens sub- 

 var. asecta Borb. in Balaton etc. (1900) 344. old.). 



Herb;niumokban : Istenmező (L e n g y e I !), Farkasvölgy, 

 Visegrád (S z a b ó !), Dorog (J á v o r k a !), Parasznya, Barosakna 

 Borsod m. (Budai!), Bánhorvát Borsod m. (Hulják!). 



b) Szára tökocsányszerü, ± ágatkm., levelei tőálló rózsában. 

 f. 4. rhizophyUa (Borb.) S z b. (K7i. arvensis d) rhizophylla 

 Borb. Revis. Knaut. (1904) 68. old. — Kn. arvensis var. 

 decipiens Borb. A Balaton (1900) 344. old. non Krasan. 



Herbáriumokban : Pilis Szt-Kereszt (D e g e n !), Gellérthegy 

 ad Budapest (Borb ás!). Rákos (Simonkai!). 



I. B) 2. Szára vesszös, néha törpe, alján serteszörös, ritkán 

 kopasz, feljebb kopaszodó vagy fényesen kopasz., a levél szörösödő 

 vagy kopaszodó, rövid szőröktől fehéresen molyhos, keskeny lándzsás 

 szabdst'f. Virágzata világos, vereses ibolyaszínű vagy rózsaszínű. 

 var: c) íliiiiietoriim (Heuff.) Simk. {Knautia dumetorum 

 Heuffel in Flóra (1856) 51. old, Enum Plánt. Bánat. (1858) 

 91. old.; Simonkai En. fl. Transsilv. (1886) 294. old.; Neil- 

 reich, Diagnosen (1867) 63. old.; Simon kai, Nagyvárad és 

 a Sebes Kőrös etc. (1879) 108. old. 



Földrajzi elterjedése : A niiigyar Alföld, az Alföldet kör- 

 nyező dombvidék, Bánát és Erdély árnyas, szárazabb helyein. 

 Bosznia. 



