72 SZABÓ ZOLTÁN 



5. Knaiitia arvensis (L.) Coiilt. — Scahiosa arvensis 

 Linné, Spec. plánt. I. (1753) 99. old.; — Knautia arvensis 

 Coulter, Mém. dips. (1824) 99. old.; Heuffel, Flóra 

 (1856) 49. old. Fontosabb irodalom a magyar floraterületre vonat- 

 kozólag: Lumnitzer, FI. poson. (1791) p. 55. no 134; Dió- 

 szegi-Fazekas, Magyar füvészkönyv (1807) 123. old. ; W a h- 

 lenberg, FI. carp. princ. (1814) 39.old.no 127; Baumgar- 

 ten, Emim. Stirp. Transsilv. (1816) 75. old.; Sadler, FI. 

 comit. Pest. 1.(1825) 110. old.; Endlicher, FI. Poson. (1830) 

 321. old. no 1120; Heuffel, Emim. plánt. Bánat. (1858) 91. 

 old. no 851; Hazslinszkv, Éjsz. magyarh. vir. (1864) 253. 

 old.; Neilreich, Aufzahluiig (Í866) 98. old.; Fuss, Flóra 

 Transsilv. excurs. (1866) 299. old. no 1441; Schur. Enum. 

 plánt. Transsilv. (1866) 295. old.no 1752; Kalclibrennn er, 

 A szepesi érczhegység (1870) 215. old.; Hazslinszky, Ma- 

 gyarh. edényes növényei (1872) 309. old. ; S i m k o v i c s. Ada- 

 tok Magyarh. edényes növényeihez (1874) 196. old.; Menyhárt, 

 Kalocsa vidékének növénytenyészete (1877) 93. old ; Kunszt 

 János, Nógrád m. flórája (Magy. Növt. L. II. 1878) 26. old.; 

 B r b á s, Budapest és körny. növényzete (1879) 82. old. ; Gönczy, 

 Pest m. viránya 2 k. (1879) 87. old.; Walz Lajos, A görgényi 

 hegységben (Magy. Növt. L, III. 1879) 68. old. ; Borbás, Békés 

 megye fl. (1881) 65. old. ; Temes m. veget. 62. old. no 515 ; 

 Simon kai, Adatok Magyarh. edényes növényeihez (1874) 196. 

 old. ; Nagyvárad és vidékének növényvilága 66. old. ; Arad város 

 flórájának főbb vonásai (1885) 17. old.; Enum. Transsilv. (1886) 

 294. old. ; Schiller, Materialien zu einer Flóra des Presburger 

 Comit. (1884) 24. old.; Sagorski-S chn eid er, Fl. Central- 

 karp. II (189J) 209. old.; Zorkóczy, Újvidék fl. (1896) 86. 

 old. ; F e i c h t i n g e r, Esztergom m. flórája (1899) 53. old. ; 

 W á g n e r, Magyarorsz. vir. növényei (1906) 24. old.; Gombocz, 

 Sopron m. növényföldr. és flórája (1906) 101. old.; Lengyel G. 

 Florist. adatok Heves m. északi részéből (1906) 20. old.; Cserei, 

 Növényhatározó 4. kiad. (1906) 672. u\á. 



Gyökere elágazó, fás, sima, barna, ritkán bibircsós. Szára 

 felegyenesedő, rendesen magas, méteres is, kerek, rovátkolt, el- 

 ágazó, nagyritkán egyszerű, leveles ; alól lefelé hajló sertéktől 

 érdes, felfelé szőrös vagy kopaszodó, esetleg molyhosodó. Virág- 

 zati kocsány a mirigyes vagy mirigy telén. Levelei lándzsásak, ritkán 

 elliptikusan lándzsásak, alig szőrösek, molyhosak, fehéresen oda- 

 nyomottan molyhosak, bozontosak vagy ritkán kopaszodók, épek 

 vagy fűrészesek, csipkések, szárnyasán osztottak, a részek lándzsá- 

 sak, tompák, ritkán hegyesedők, épek vagy bemetszettek. A gal- 

 lér külső levélkéi tojásdad-széles alapból tojásdad lándzsásak, 

 hegyesedők, pilásak, a belsők vonalasak. A virágzat nagyobb 

 (2 — 4. cm. átm.), sokvirágú (85 — 95), ritkán kisebb ; a ? kisebb 

 (1"5 — 2 cm. átm.), kevesebb virágú (55 — 60), mint a $ ; a virág 

 színe kékes viola, világos ibolyás, vöröses vagy rózsaszinü, vaj- 



