SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK 65 



A szakosztály elfogadja a szerkesztő-bizottság javaslatát és hozzá- 

 járul Hathalmi Gabnay F. indítványához is. 



5. K 1 e i n G y. elnök felkéri dr. Deér Endrét a korelnökség elfo- 

 gadására és a tisztújítás megejtésére. 



Deér Endre korelnök felkéri Hat halmi Gabnay F-t a 

 szavazatszedö- bizottság elnökének, Tomek Jánost és Sántha 

 Lászlót a szavazatszedö-bizottság tagjainak és rövid időre felfüggeszti 

 az ülést. A szavazatok benyújtása után a korelnök megnyitja az ülést. 



G. Tuzson J. előterjeszti Blattny Tibor következő két dolgozatát. 



1. ,A Syringa Josikaea elterjedéséhez" és 2. , Adatok a Quercus 

 lanuginosa elterjedéséhez." (Mindkettő megjelenik.) 



Bernátsky J. hozzászólásában felhozza, hogy a Quercus lanugi- 

 nosa mészkedvelő növény, ezért azt gyanítja, hogy^ még ott is, a hol trachit- 

 területről említik, kisebb mészszigetek lehetnek s ezeken terem a Qu. lanu- 

 ginosa. A hol pedig tiszta trachittalajon fordul elő, gyanítható, hogy ott 

 nem a tipikus Qu. lanuginosa.^ hanem valamely hibridje v. formája terem. 

 Verseczen gneisztalajon sem a típusos Qu. lanuginosa él, hanem való- 

 sziníileg a Qti. sessilif órával való hibridje. 



Tuzson J. elmondja, hogy a szerző többnyire kiemelte a talaj 

 minemüségét is. Az általa (Tuzson által) a Botan. Köziem, múlt számá- 

 ban ismertetett vihnyei és a kassai előfordulás mésztalajon van. 



Lengyel G. felemlíti, hogy hazánkban a Qu. lanuginosának leg- 

 északibb előfordulása R e u s s G. szerint Sárosmegyében van. 



Tuzson J. megjegyzi, hogy ö csak azokat az előfordulásokat 

 sorolta fel, a honnan magát a növényt látta. A sárosmegyeit nem látta. 



Lengyel G. azt válaszolja, hogy a megbízható irodalmi adatokat 

 is figyelembe kell venni. A sárosmegyei előfordulás valószínűsége elfogad- 

 ható, mert hiszen még északabbra, Galicziában és Németországban is van 

 Quercus lanuginosa. 



Mágocsy-Dietz S.-nak is az a nézete, hogy a sárosmegyei adat 

 megbízható. Fontos dolog már az is, ha a fajra nézve meg tudunk álla- 

 podni. A túlságos részletezés, a formáknak és a hibrideknek nagy mennyi- 

 sége nem vezet a tényállás tisztázásához. Mértékletességet ajánl e téren. 



7. Bernátsky J. a tisztújításhoz szól. Kérdi, miért nem választja 

 a szakosztály most a szerkesztőt is ? 



Mágocsy-Dietz S. : azért, mert a szerkesztőt a szerkesztő- 

 bizottság választja. 



Schilberszky K. is helyesnek tartja, hogy a szerkesztő-bizottság, 

 mely felelősséget vállal a szerkesztésért, rendelkezzék a szerkesztőválasztás 

 jogával. A Társulat szerkesztőjét is nem a közgyűlés választja, hanem a tisztikar. 



Bernátsky J. megnyugszik a felvilágosításokban, csak azt indít- 

 ványozza, hogy a szerkesztő választására vonatkozó eljárás az alkotandó 

 ügyrendben tisztáztassék, illetőleg megállapíttassék. 



Az elnök kimondja, hogy a szakosztály úgy is foglalkozik majd az 

 ügyrend szabályzatának átdolgozásával, a mikor is alkalma lesz a szakosz- 

 tálynak a szerkesztőség ügyét is tisztázni. 



8. Hathalmi Gabnay F. kihirdeti a tisztújítás eredményét, mely 

 a következő : beadatott összesen 26 érvényes szavazat és pedig : elnök : 



ő 



