52 RADÓ ENDRE '. NÉHÁNY LQMBLEVÉL PÉNYÉRZÖ SZERVÉRŐL 



elfoglalták a fényadta állandó helyzetet, hanem a szár heliotro- 

 pikiis görbülése folytán a levelek, síkjaik megtartásával, a nyílás 

 felé közeledtek. 



E kísérletek, azt hiszem, elég világosan bizonyítják, hogy 

 a Callisia repens lomblevelének a fonáka is fénf^érzékeny és hogy 

 a fonákán előforduló szörképletek tényleg fényérzékeny szervek. 



Igen valószínűnek tartom, hogy a Callisia repens lombleve- 

 leinek Wachter-tól chemonastikusnak leírt mozgása nem egyéb, 

 mint heliotropikus mozgás, a melyet a levél fonákának fényér- 

 zékenysége idéz elő. E feltevés mellett szól az is, hogy Wáchter 

 a chemonastikus mozgásokat csakis a Callisia repens-né\ találta, 

 míg a legközelebbi rokonainál, a Tradescantiak- on már nem, s 

 nézetem szerint azért nem, mert a Tradescantia-k leveleinek 

 fonáka nincsen fényérzékeny szervvel ellátva; nem fényérzéke- 

 nyek s nem is végezhetik azt a mozgást, a mit u Callisia repens 

 lomblevelei végeznek. 



Most még az van hátra, hogy miképen tudjuk a fényérzé- 

 keny szervekre vonatkozó eddigi ismereteinkkel összhangzásba 

 hozni s hogyan tudjuk a fenti jelenségeket megmagyarázni? Az 

 anatómiai bélyegek és a levél fényérzékenységét bizonyító kísér- 

 letek alapján aként foghatjuk fel a dolgot, hogy a Callisia repens 

 lomblevele., ha a színét helyzeténél fogva már nem képes a fény- 

 adta állandó helyzetbe hozni, úgy — lévén a levél mesophylluma 

 majdnem homogén — az assimilatióra nézve még mindig előnyö- 

 sebb lesz., ha a fonáka jut a kedvező megvilágításba. 



Tekintve azt, hogy eddig több dorsiventralis lomblevél fo- 

 nákán találtak ugyanolyan, vagy közel hasonló alkotású sejteket, 

 képleteket, mint a levél színén, a melyek optikailag alkalmasak 

 volnának a fény irányának a percipiálására; sőt a Callisia repens- 

 nél tényleg arra is szolgálnak, a levél fonákának a fényérzékeny- 

 ségét tehát nem szabad figyelmen kívül hagyni. Igen valószínű, 

 hogy a fényadta állandó helyzet elérésében sok lomblevélnél a 

 levél fonákának is tetemes szerep jut osztályrészül. Ezen állítást 

 azonban csak kísérletek igazolása mellett lehet fentartani s ezek 

 a kísérletek fogják képezni további vizsgálódásaim tárgyát. 



Végül nem mulaszthatom el, hogy hálás köszönetet ne 

 mondjak Richter Aladár dr. és Mágocsy-Dietz Sándor dr. pro- 

 fessor uraknak, a kiknek intézetében jelen dolgozatomat készí- 

 tettem, és pedig a kolozsvári növénytani intézetben, dolgozatom 

 anatómiai részét és a hozzá tartozó rajzokat, a budapesti növény- 

 tani intézetben pedig a dolgozatom fiziológiai részét. Nagy kö- 

 szönettel tartozom mindkét professor úrnak azon szívességükért, 

 melynél fogva a szükséges anyagot, eszközt és intézeti könyvtárt 

 rendelkezésemre bocsátották és ama szíves útbaigazításukért és 

 érdeklődésért, a melylyel dolgozatom iránt mindenkor viseltettek. 



A szakosztály 1908 februárius havi üléséből. 



Közlemény a kolozsvári és a budapesti tudomány-egyetem növénytani 

 intézetéből. 



