NÉHÁNY LOMBI;EVÉL FÉNYÉKZÖ SZERVÉRŐL 49 



emlékeztet a H a b e r 1 a n d t-tól ^ ismertetett Fittonia Verschaf- 

 feltii egyik variáczinja fényérzékeny szervének a fénygyűjtő sejt- 

 jére. Ezek szerint látliatjnk, hogy az Eranthemum igneum leve- 

 lének színén található fénygyűjtő sejt a módosulás sorozatának 

 legkevésbbé sem végső, hanem a módosulás tovább folytatódik 

 s valószínűleg egy olyan biconvex (esetleg planconvex) lencse- 

 alakban fog végződni, mint a milyet Haberlandt a Fittonia 

 Versehaffeliii egy másik variácziójánál irt le ^ 



A fény érző szerv fénygyűjtő sejtjének a fala sokkal erő- 

 sebb fénytörésű, mint a szerv többi sejtjének külső fala. Chlor- 

 ziukjóddal kezelve sárgába hajló halványkékszinű lesz, jól meg- 

 különböztethető tehát a rendes cellulóza-reakcziótól. Phloroglucin- 

 sósav, sudan III. hozzáadása után változatlün marad. Kénsav 

 oldja phloroglucin- sósav reakcziónál azt tapasztaljuk, hogy a levél- 

 fonákán levő tűalakú sejtek falai megpirosodnak; tehát elfási- 

 dottak. Minél rövidebb a tűalakú sejt, annál halványabb a piros 

 szín, annál kevésbbé vannak elfásodva ; a levél színén levő 

 fénygyűjtő sejtek pedig egyáltalában nincsenek elfásodva. A 

 fénygyűjtő sejt falának az anyagát a végrehajtott reakcziók alap- 

 ján nem tudtam biztosan megállapítani ; valószínűleg olyan cel- 

 lulózából áll, a melybe pectin van berakódva. 



A fény irányának a percipiálására érdekes berendezést ta- 

 láltam az Eranthemum Schomburglcii lomblevelén (7. kép). A 

 papillaris epidermis-sejtek között némely sejtnek a tetején, a 

 papillák csúcsának a szintjében egy kúpalakú sejt van, a mely 

 majdnem még egyszer olyan magas, mint az epidermis-sejtek. 

 A papillák csúcsán a fal kissé meg van vastagodva, a mi elég 

 gyakori eset." A kúpalakú sejttel ellátott epidermis-sejtek alakra 

 nézve csak annyiban különböznek a többiektől, hogy a csúcsuk 

 le van lapítva és erre helyezkedik a kúpalakú sejt átlátszó plas- 

 mával és sejtanyaggal. 



A lencsekísérlet kitűnően sikerül. Ha a metszet felületét 

 kissé megnedvesítjük és ügy hajtjuk végre a lencsekísérletet, 

 igen érdekes dolog tűnik a szemünkbe ; t. i. féíiyes pontot csakis 

 azon epider mis- sejt hátsó falán fogunh látni, a melyek kúpalakú 

 sejtekkel vannak ellátva. A dolog magyarázata a következő. A 

 papillaris epidermis-sejtek víz alá kerülve megszűnnek működni 

 mint gyűjtőlencsék ; ^ a kúpalakú sejtek basisa a papillák csú- 

 csának a szintjébe esvén, a kúpalakú sejt vagy teljesen vagy 

 részben kiemelkedik s mint fénygyűjtő sejt szerepel tovább is. 



Az Eranthemum Schomburgkii-n tehát a fényérző szervek két 

 típusa kombinálódik : a papillaris epidermis-sejtek egyrészt, a 

 fénygj^űjtő és érzösejtekkel ellátott lokális fényérzékeny szervek 



1 G. Haberlandt. i. h. Taf. 3. Fig. 4. 



* G. Haberlandt. i. h. Taf. IH. Fig. 3. 



^ G. Haberlandt. i. h. Taf. I. Fig. 15, 16, 18. 



* G. Haberlandt. i. h. 86. old. 



