42 RADÓ ENDRE 



megemlíteni a papillaris epidermis-sejtekkel bíró lombleveleket. 

 A papillaris epideriuis- sejtek folytonosságára már S t a h P rámu- 

 tatott, de ő még nem ismerte fel ezen sejtek igazi jelentőségét. 

 A papillaris epidermis-sejtekkel bíró levelek már a felület bár- 

 sonyosságáról is felismerhetők, a miért is S t a h 1 e lombleve- 

 leket „Sammetblatter" -éknek nevezte. A típus ugyanaz lévén, 

 mint a milyet Haberlandt az Anthurium Warocqueanum -on^ 

 Ruelia Deveauana^^ stb.-nél talált, azért egyszerűen csak fel- 

 sorolom azon növényeket, a melyeknek lomblevelein hasonló 

 berendezést találtam, ezek pedig a következők : Ardisia crispa, 

 Philodendron eruhescens, Fhilode^idron cuspidatum^ Piper longum, 

 Piper porphyrophyllum^ Mikania violacea^ Cypripedium venustum, 

 Cypripedium barbatum, Aristolochia brasilica^ Leptotes bicolor, 

 Calathea zebrina^ Echites rubro-venosa^ Scindapsus argyreus, 

 Campylobotrys sanguinea, Maranta Massangeana, Calathea War- 

 scewiczii. 



Úgy a domború, mint pedig a papillaris epidermis-sejteknél 

 a fény-konczentráczióban az egész külső fal részt vesz. Vannak 

 azonban, mint már Haberlandt^ kimutatta, oly fénygyűjtő 

 epidermis-sejtek is, a melyeknél a fénygyűjtést, a külső falnak 

 csak igen kis, rendesen czentrális része végzi. Ilyen berendezést 

 találtam a Desmodium gyrans-on, a hol (1. kép) az epidermis- 

 sejtek közepe táján a külső fal egyszerre kidomborodik. A külső 

 fal meglehetősen vékony, de a kiemelkedő papillában kissé meg- 

 vastagodik, a mi még alkalmasabbá teszi a fénysugarak össze- 

 gyűjtésére. A metszetet chlorzinkjoddal, vagy sudan Ill-al kezelve 

 kitűnik, hogy a sejtfal cellulosa-rétege van kissé megvastagodva, 

 a melyet kívülről a vékony cuticula takar. A papilla a legtöbb 

 esetben oly domború, hogy a sejt belső falához simuló plasma- 

 réteget az összegyűjtött fénysugaraknak csakis a szórási kúpja 

 éri, a mit a lencsekisérlet is bizonyít, mert a legkisebb világos 

 pont, tehát a fokus a hátsó falon belül a sejt lumenje 

 felé esik. 



A mesophyllum dorsiventralis. A palisad egyrétegű. A szi- 

 vacs-parenchimának, a palisad réteg alatt levő sejtjei igen szép 

 gyűjtősejtekké alakultak át. 



A levél fonákját ugyanolyan alkotású epidermis-sejtek bontják, 

 mint a levél színét. Ilyen esetet már Haberlandt is talált, a 

 mire ő azt mondja, hogy „Es wird ja nicht behauptet, dass allé 

 papillöse Epidermiszelien als Sammellinsen fungieren".^ mert a 

 papillaris epidermis- sejteknek még más funkcziójuk is lehet s így 

 a levél fonákán előforduló papillák legkevésbbé sem zárják ki 

 a levél színén előforduló papiliák lencseszerepét. Ugyanilyeneket 



^ E. Stahl. Über biuite Laubbljitter. Annales du Jardin Bot. de 

 Buitenzorg. Vol. XIII. (1896) 187. old. 



- G. Haberlandt. i. h. Tafel I, Fig. 7-8. 



3 G. Haberlandt. i. h. 65. old. Taf. I. Fig. 15 ; Taf. II. Fig. 1—10. 



* G. Haberlandt. i. h. 125. old. 



