RADÓ ENDRE : NÉHÁNY LOMBLEVÉL FÉNYÉRZÖ SZERVÉRŐL 41 



Radó Endre: Néhány lomblevél íényérzö szervérőL 



Haberlandt közismert munkájában „Die Lichtsinnes- 

 organe der Lauhhldtter"' ' úgy elméletileg, mint kísérletileg kimu- 

 tatta, hogy a fény irányát percipiáló szerveket csakis a levél 

 felületét borító epidermisen kell keresni. Az epidermis- sejtek 

 anatómiai szerkezetét optikailag tényleg alkalmasnak is találta, 

 sőt több lomblevélen oly berendezéseket is talált, a melyeknek 

 főfunkcziója a fény irányának a percipiálása. Vizsgálatai alapján 

 a fényérző szerveknek három típusát különböztette meg: 1. Az 

 epidermis-sejtek külső fala teljesen lapos, de a belső fala ;i 

 mesophyllum felé domborodó. 2. Az epidermis-sejtek külső fala 

 egész terjedelmében domború, a belső fala pedig lapos. Ennek 

 a. típusnak egyik altípusát képezik az olyan epidermis-sejtek, a 

 melyeknek a belső fala a mesophyllum felé is domborodik s 

 így a sejt egy biconvex lencséhez hasonlít. 3- Lokális fény- 

 érzékeny szervek, a mel3'^ek elszórva fordulnak elő az epidermis- 

 sejtek között s a melyek igen különböző alakúak lehetnek. 



E három, illetve négy típusba igyekszik beosztani F. S e e - 

 fried^ az általa megvizsgált, mintegy 60 darab, Graz környé- 

 kén otthonos, árnyékban élő növény transversalisan heliotropikus 

 lomblevelének fényérző szerveit. E törekvése teljes mértékben 

 sikerült is és kimutatta, hogy a transversalisan heliotropikus 

 levelekkel bíró, s árnyékban élő növényeink dorsiventralis lomb- 

 levelei is fel vannak szerelve fényérző szervekkel, még pedig 

 nagyrészt olyanokkal, a milyeneket Haberlandt túlnyomólag 

 trópusi növényekről írt le. 



Haberland t-on kívül tudtommal csak F. Seefried fog- 

 lalkozott (i. h.) újabb fényérző szervek leírásával. Haberlandt 

 elméletének — a mely mindinkább mint tény kezd kibontakozni 

 — egyik főtámasztékául tekintem az általánosítást s éppen azért 

 czélul tűztem ki magamnak az eddig még meg nem vizsgált, 

 plagiotrópikus lomblevelek megfigyelésével újabb alakok kere- 

 sését. E czélból sorba vettem részint a budapesti egyetemi, 

 részint a kolozsvári egyetemi botanikus kert üvegházi növényei- 

 nek nagy részét. A megvizsgált loniblevelek mindenikéből nem 

 készítettem keresztmetszetet, hanem egyszerűen egy felületi met- 

 szettel végrehajtottam a Hab er lan d t- féle „lencsekisérletet" ,^ 

 a mely már eleve sejteti a fényérző szerv minéműségét. 



A megvizsgált lomblevelek túlnyomó része a Haberland t- 

 féle 2-ik típusba tartoztak, kevesebb volt a lapos epidermis- 

 sejtekkel borított lomblevelek száma. Mint a fény irányának a 

 percipiálására különösen alkalmas berendezést, külön kívánom 



' Leipzig. W. Engelmann 1905. 



^ F. Seefried. Über die Lichtsinnesorganc der Laubblatter einhei- 

 misclier Schattenpflanzeii. (Sitzungsber. der kaiserl. Akademie der Wissen- 

 schaften in Wien, Mathem.-naturw. Klasse ; Bd CXVI. Abt. I.) 



» G. Haberlandt. i. h. 52. old. 



