ADATOK A BUDAI HEGYSÉG ZÜZMÓFLÓRÁJÁNAK ISMERETÉHEZ 33 



Krb. Syst. Lich. Gerra. (1855) pag. 50; Hazsl. Magy. zuzmóti. 

 (1884) pag. 51; Parmelia ciliaris A eh. Meth. (1803) pag. 255; 

 Hagenia ciliaris Eschw. Syst. Lich. (1828) pag. 20; Physcia cilia- 

 ris D. C. Flór. Franc. (1805) pag. 396; Schaer. Enum. (1850) 

 pag. 10; Th. Fries. Lich. Scand. (1874) pag. 132; Lichen cilia- 

 ris Linné. Spec. Plánt. (1753) pag. 1144; Lumn. Flór. Pos. 

 (1791) pag. 495. 



Supra corticem Querci in silvis montis Hárshegy (Roth!), s. 

 cort. Ulmi, Rézmál (S ánth a), Szépjuhászné (Borbás). 



JnceHae seclis. 



142. Amphiloma lanuginosa. E. Fries. Lich Eur. (1831) 

 pag. 88; Parmelia lanuginosa E. Fries. Lich. Eur. (1831) pag. 88; 

 Nyl. Prodr. (1861) pag. 69; Pannaria lanuginosa Krb. Syst. Lich. 

 Germ. (1855) pag. 106. 



Supra terram mnscosam (Simon kai). 



Ezen zuzmónak apotheciumjai ismeretlenek, rendszertani helye 

 nincs megállapitva. éppen azért a rendszeren kívül soroltam fel. 



A dolgozat készült részben a budapesti tud. egyetem növény- 

 tani intézetében, részben a bécsi Naturh. Hofmuseum növénytani 

 osztályában. A magyar Nemzeti Múzeum gazdag anyagát más alka- 

 lommal óhajtom átvizsgálni. 



B a r t a I K, : Adatok Szekszárd környékének flórájához. 



Tolnamegye egyike a botanikai szempontból legkevésbbé 

 ismert megyéinknek. Az irodalomban alig lehet egy-egy adatra 

 akadni, a mely e vármegye flórájára vonatkoznék ; oly részle- 

 tesebb munka pedig, a mely azt kimerítőbben tárgyalná, egy- 

 általában nincsen. Pedig Tolna megye florisztikai szempontból 

 talán nem volna egészen érdektelen. Felületének, talajának elég 

 gazdag változatossága, a dombvidék, síkság, folyópart, mocsár, 

 erdő, rét és mivelt területek nyújtotta különböző oikologiai 

 körülmények között kifejlődött flóra bizonyára nem kevés érde- 

 kes lelettel fogja meglepni a vele részletesebben foglalkozót. 



A mi a megye flórájára vonatkozó irodalmi adatokat illeti 

 ezek, a mint már fentebb említettem, rendkívül gyérek, A meny- 

 nyire módomban volt átkutattam hazánk florisztikai irodalmát és 

 e közben talált adataim a következők : 



Kitaibel két ízben (1799 és 1802-ben) fordult meg 

 Tolna vármegye területén, először baranyai, másodszor pedig 

 szlavóniai útja alkalmával. A Kanitz kiadásában megjelent 



