A MAGYAR BIRODALOM KNAUTIÁINAK RENDSZERTAKI ÁTTEKINTÉSE 97 



Herbáriumokban: „Nordostseite des Trebevié 1300— 1600 m." 

 1906 ; Soimig-e Stelleii nahe der Spitze des Trebevi ', Südseite, 

 15. Auí?. 1901 ; Südseite des Trebevic 1300—1600 m. 1902, 

 1904, Trebevic náchst dem Studeno Brdo 1350 m. 1905 (leg. 

 Maly!)." 



B) b) p) Szárlevelei Tceskeny lándzsdsak, nyúltak, keskenyedök, 

 kissé merev szőrökkel si'irün borzasak, alul alig szőrösek, a szár 

 alól hosszú, kissé merev sertcszöröktől bozontos. 



var. f) servatula (Borb.) Szb. (Kn. mar/nifica c) Kn. dina- 

 rica b) serratida Borb. Revis. Knaut. (1904) 44. old.; Szabó 

 in Magy. Botan. Lapok (1910). no 1. Sep. p. 20.) 10. kép a 79. 

 oldalon. 



Exsiccata: Schultz, Herb. norni. nov. ser. cent. 29 no 2838 

 (pr. Trichera macedonica). 



Herbáriumokban: Bosnia : Vlaska gromila (Brandis in 

 Schultz exs. cit.), Vlasic (Brandis 1100—1900 m.), Muhar- 

 nica planina, Plaza planina bei Jablanica, Prokosko jezero in 

 der Vranica bei Fojnica (Fial a!). 



Megjegyzés : A boszniai Vlaska- vagy Vlasic -hegyen gyűj- 

 tött Brandis-féle növény Borb ás id. m.-ben a következő 

 nevek alatt szerepel: Knautia drymeia, dd) angustata (17 — 18. old.), 

 Kn. dinarica (43. old.), b) serratida (44. old.), e) insecta (44. old.), 

 d) indivisa (44. old.) 



IJJ. 2. b) Szára kopasz fényes, néha érdes, levelei kopa- 

 szok V. kopaszodók, fényesek, hörszerüek. (Spec. 15.) 



15. Knautia sarajevensis (Beck.) Szb. {Knautia lanci- 

 folia var. Kn. [Trichera) Sarajevensis Beck in Ann. k. k. 

 naturhist. Hofrnus. Wien, IX. (1894) 353. old. — Kn. pannonica 

 Jacq. subsp. cc, Kn. sarajevensis Borbás Rev. Knaut. (1904) 

 17. old. — Kn. sarajevensis (Beck) Szabó Index (1907) 

 19. old.) 



Szára elágazó, vagy egyszerű, sima, fényes, ritkán bibircsesen 

 érdes tapintatú. kocsánya hamvasodé, a virágzat alatt borzas. 

 A sterilis levélrózsa levelei lándzsásak, vagy széles lándzsásak, 

 hegyesek, nyélbe keskenyedek, sűrűn szőrösek, vagy kevéssé 

 molyhosak, ritkán kopaszodók, szárlevelei közül az alsók ellipti- 

 kusak, aljuk a nyél felé keskenyedő, néha szélesebb alapból 

 öblösen keskenyedő, a felsők széles lándzsásak, keskenyebb 

 vagy szélesebb alappal ülők, a legfelsők lándzsásak, simák, 

 kopaszok, fényesek, bőrszerűek, néha alapjuk felé pilásak, épek 

 vagy fnrészesek. A gallér levelei tojásdadhosszúkásak, hegyese- 

 dök, kopaszodók, néha pelyhesek, szélükön pilásak. Virágzata 

 közepes, vagy nagyobb (3 — 4 cm. átm.) laza vagy tömör, virágja 

 pirosló. Csésze 8 — 16 szálkával, molyhos. Termése 5 — 6 cm. 

 hosszú. 



Exsiccata : Beck, Plánt. Bosniae et Hercegovináé ser II. 

 no 227. 



