130 SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK 



Engelhard t, H. : Tertiarpflanzen von Foca in Südostbosnien. Mit 

 2 Tafeln. — Ibidem, p. 491—498. 



M a 1 y, Kari: Bericht über den Ausflug der Teilnehmer des zweiten 

 internationalen botanischen Kongresses in Wien 1905 nach Bosnien und der 

 Herzegowina. — Wissenschaftliche Mitteilungen aus Bosnien und der Herze- 

 gowina. XI. Bd. 1909., S. 539—557. 



Die Erwerbung des Blauschen Dublettenherbars für das bos- 



msch-herzegowinische Landesmuseums. Mit einer Abbildung im Texte. — 

 Ibidem, p. 536—538. 



Neue Pflanzen aus Bosnien u. der Herzegowina. — Ibidem, p. 



527—525. 



P r t i c, dr. G e o r g : Beitrag zur Kenntnis der Moosflora Bosniens 

 und der Herzegowina. — Wissenschaftliche Mitteilungen aus Bosnien und 

 der Herzegowina. XI. Bd. 1909., S. 518—526. 



— — Zweiter und dritter Eeitrag zur Kenntnis der Algenflora Bosnien 

 und der Herzegowina. — Ibidem, p. 499 — 518. 



SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK. 



A növénytani szakosztály 1910. márczius 9-én tartott 154-ik ülésének 



jegyzökönyve. 



Elnök : Klein Gyula, jegyző : Moesz Gusztáv. 



1. r u c s k ó M. : Virágbiológiái megfigyelések a Campanulákon czímü 

 előadásában kifejti, hogy a porzók már a bimbóban megérnek és tartalmuk 

 a bimbónyomás hatása alatt a bibeszál pollentariójára kerül. Ez a folyamat 

 magyarázza meg a Campanulák protandriáját. A bimbónyomást a bimbó 

 pártájának öt hosszanti betüremlése végzi. A nyomást okozó turgorfeszült- 

 ség megállapítását kísérletekkel végezte. A C. médium bimbója sugarasan 

 részarányos, a kinyilási folyamat kezdetén zygomorf részarányos lesz, a 

 teljes kinyíláskor újból visszanyeri a sugaras szerkezetet. A megporzást a 

 méhek végzik. A bibeszálon látogató méhek föltétlen biztossággal végzik 

 a megporzást. A látogatók két biológiai csoportba oszthatók : az egyikbe 

 tartoznak az összes Campanulákra legitim méhek {Megachylle- fajok), a 

 másikba az alkalomszerű legitimek (pl. az Apis mellifica). Az utóbbiak csak 

 a csüngő virágban mennek a bibeszálon át a virágba, egyébiránt csak 

 repülve, vagy a pártán mászva. Vizsgálta továbbá azokat a berendezéseket, 

 melyek a nektáriumnak és a pollennek az eső ellen való megvédésére 

 valók. Itt elsősorban a párta alakja és a virág állása jő tekintetbe. 



Schilberszky K. kérdi, hogy az autogam módon porzódé virá- 

 gok hoztak-e létre termést ? 



F u c s k ó M. azt feleli, hogy ezt a kérdést nem vonta be vizsgáló- 

 dásai sorába. 



Tuzson J. a Schilberszky K.-tól felvetett kérdés tisztázását 

 a maga részéről is kívánatosnak tartja. Azt kérdezi továbbá, hogy a láto- 

 gatóktól elzárt és a szabadon hagyott virágok bibéjének egymástól eltérő 

 bepödrődését miként magyarázza a szerző. Különösen azért helyez súlyt 



