ÚJABB HlSTOLOGIAl MEGFIGYELÉSEK A KNAUTIA GÉNÜ8Z FAJAIN 141 



nál is, a hol a csésze, a párta, a porzókör a virágdudor homorú 

 felső részén keletkezik. Hogy azután a végső, a termő keletke- 

 zésére felhasznált homorú csúcsi részt „a virágzati tengelynek, 

 vagy pedig a különböző levélkörök kongenitális összenövésének 

 tulajdonítjuk, meglehetősen egj'remegy, már azért is, mert a 

 virágzati tengely már a levélképletek létrehozása által tulajdon- 

 képeni tengelyképlet voltát feladta." ^ 



A magkezdemény első dudorának megjelenésekor (I. t. 14., 

 26. rajz) az egész virágrügy különösen egy övben indul erősebb 

 fejlődésnek (I. t. 14. rajz z jelzésű árnyékolt öv), a minek ter- 

 mészetes következménye az, hogy a placzenta mindinkább fel- 

 felé emelkedik, a magkezdemény növekedése lefelé történik, s 

 csak bizonyos fejlődés után fordul ismét fölfelé, még pedig a 

 termő azon oldala felé, a hol a placzenta van. Ennek következ- 

 tében a placzenta az emiitett öv növekedése folytán lassankint 

 egészen a termő üregének felső részébe kerül, az egyetlen mag- 

 kezdemény anatrop függő lesz, melynek rapheja median elöl és 

 kívül, micropyléje pedig hátul és belül esik. (I. t. 19., 20. rajz.) 



Az embryózsák fejlődése akkor indul meg, a midőn az 

 antherákban már kész virágpor van. Az egyetlen integumentum 

 igen vastag, tömör, s körülveszi a mélyen elhelyezett nucellust 

 (1. t. 27., 28. rajz)." Az embryózsák ős sejtjei, az archesporiuin 

 négy sejtté osztódik, a mint azt már Vesque^ a Dipsacaceákra 

 nézve megállapította ; a négy sejt legalsaja hatalmas embryózsákká 

 fejlődik ki, a mely teljesen elnyomja a nucellus többi sejtjeit, úgy 

 hogy a virágzó virágban az embryózsák közvetlenül az integumen- 

 tum belső prizmatikus nagymagvú sejtekből álló sejtsorához 

 nyomul (I. t. 20. rajz). Az embryózsák kifejlett virágban teljesen 

 hasonló szerkezetű a Seabiosa micrantha és atropurpurea embryo- 

 zsákjához, melyet S trasb urger"^ vizsgált és rajzolt le. Áz 

 embryózsák belső szerkezetével részletesebben Molliard^ fog- 

 lalkozott, kinek vizsgálatait a magam részéről megerősíthetem. 



Az integumentum belső prizmatikus rétegének kifejlődése 

 (I. t. 20., 28., II. t. 4. rajz) hasonló ahhoz, a melyet Warming*'' 



1 Gö b e 1 Organographie 1900. 743. oldal. 



- Velem egyidöben a Dipsacaceákon végzett összehasonlító morphologiai 

 vizsgálataiban Van Tieghem (i. m. 186. old.) szintén rámutatott egyre- 

 másra az itt felsorolt megfigyelések közül. Van Tieghem munkája 

 „Novembrel909" jelent meg, míg én histologiai megfigyeléseimről a Növénytani 

 Szakosztálynak 1909. évi márcz. hó 10-én tartott ülésén (Botan. Közlem. 

 VIII. k. 100—101. old. , a fejlődéstani eredményekről pedig 1909. évi ápr. 

 hó 17-én tartott ülésén (Botan. Közlem. VIII. k. 152 — 153. old.) tettem jelentést. 



^ V e s q u e, Neue Uutersuchungen über die Eutwickelung des 

 Embryosackes der Angiospermen. Botan. Zeitung 1.S79. 508. old. 



■* Strasburger; Über Befruchtung und Zellteilung, Jena 1878. 

 41-42. old., Taf. IX. fig. 3.. 4., 5. 



^ M 1 1 i a r d, Sur le sort des cellules antipodes éhez le Knautia 

 arvensis C o u 1 1. in Bull. de la Soc. Bot. de Francé. T. XLII. (1895) 9—10. old. 



•^ W a r m i n g. De l'ovule. Ann. des Sciences naturelles. Sixiéme 

 Serié, Tome V. a878.) 235. old. XII. tábla, 10-13. rajz. 



