ÚJABB HI8T0L0GIAI MEGFIGYELÉSEK A KNAUTIA GÉNUSZ FAJAIN 145 



függ össze. Úgy a csíraleveleken, mint a plumula első levél- 

 kéin a levegőnyílások fejlődése jól követhető (lí. t. 37—45. rajz) és 

 megállapítható, hogy az a P r a n 1 1-féle Crucifera-typushoz mérten 

 történik. Rendesen három sejt környezi a zárósejteket, a mint 

 már V e s q u e is felismerte a Dipsacaceákra vonatkozólag/ a mely 

 esetben (I. t. 37—40. rajz) az első beilleszkedő fal a levegőnyílás 

 anyasejtjében egy falzugot zárt el; más esetekben négy, ritkán 

 több sejt is környezheti a levegőnyílást, a mikor is azt tapasz- 

 taljuk, hogy az első beilleszkedő fal (I. t. 41 — 45. rajz) két, ritkán 

 több falzugot rekesztett el. (A rajzokon a fejlődés menete pon- 

 tosan követhető.) 



6. A kifejlett növény vegetatív szerveinek histologiai jellem- 

 vonásait már előző munkámban igyekeztem kidomborítani, most 

 még csak azt fűzhetem ide befejezésül, a mit újabban a szár 

 anatómiai szerkezetében konstatálnom sikerült, ugyanis a bél- 

 (liaphragma jelenlétét. 



A legfiatalabb szárrészben, az epicotylben még nyoma sincs 

 sem a bélhüvelynek, sem a béldiaphragmának. Az egész epicotyl 

 szár tengelyét laza, parenchymatikus bélszövet tölti Id, a melyhez 

 kétoldalt, a kotyledonok helyzetével keresztben helyezkednek el 

 az edénynyalábok, az első két levél nyalábjai. Az endodermis az 

 epicotylban jól kivehető, radiális falain erősen fénytörő C a s p a r i- 

 féle pontokkal. Idősebb szárrészeken a radiális falak elparásodnak, 

 tangentiális irányban nyúltak, a pericyklus homogén, egyszerű sejt- 

 sor, olyan mint a milyent Morot- a Scahiosákn-dX konstatált. A bél 

 a csomókon keresztül is követhető, izodiametrikus, gömbölyű sej- 

 tekből áll. Kifejlett növényen azonban a bél szerkezetében több- 

 kevesebb változás látható. A csomóközökben a keresztmetszet 

 közepén a bél középponti része hiányzik, a szár csöves, a bél- 

 sejtek az edénynyaláb-gyűrű felé megvastagodnak, béíhüvelyt 

 alkotnak. A csomókban a bél középponti része nem foszlik el, 

 hanem lemezként megmarad és béldiaphragmát alkot. Az egyéves 

 Kn. orientális különösen csöves szárú; béldiaphragmája, kö- 

 zepén vastagodott szövetű, a mely a bélhüvelyhez vékonyabb falú 

 sejtekkel csatlakozik (II. t. 7 — 9. rajz). Feltűnő jelenség "az, hogy 

 a diaphragma a csomóközök üregébe hólyagos tömlőszerű 

 intnmescentiákat bocsát, a mely valószínűleg a bélszöveteknek 

 a növekedés folytán való elszakadásakor fellépő callusképződésre 

 mutat. A Kn. drymeia béldiaphragmája vastagabb, mint a Kn. 

 orientalisé. A szár tömöttebb, a diaphragma beljebb nyúlik a 

 csomóköz üregébe. A Kn. macedonica béldiaphragmájának 

 vastagodott sejtjei ellentétben az előző fajokkal, a bélhüvely 

 vastagodott sejtjeivel állanak összefüggésben és azoknak mint- 



'■ V e s q u e, Caractéres des Principales familles gamopétales tirés 

 de Tanatomie de la feuille. Ann. se. nat. 7 Ser. Tom. I. 209. old. pl. 9. fig. 21. 



- M r 1, Recherches sur le péricycle. (Ann. des Se. nat. Ser. 6. Tome 

 XX. 250. old.) 



