180 



FODOR -FERENCZ 



levélsallangba belefut mind a három nyaláb, tehát azon levél- 

 sallang főerének szerkezete teljesen megegyezik a levélnyél szer- 

 kezetével, sőt még a levélnyélre annyira jellemző nagy köz- 

 ponti üreg is megtalálható benne. E levélsallang csúcsa felé 

 azonban az oldalsó nyalábok lassan elágaznak, csupán a középső 

 nyaláb marad meg és oldalágaik végső részei anasztomizálód- 

 nak a középső nyaláb végső ágaival. 



A levélnyél különben már igen fiatal korban válik csövessé, 

 elpusztul parenchymája és a levélnyél csöve már ilyen korban 

 is tartalmaz buzogányfő alakú calciumoxalát kristályokat. 



A C. transsilvanica levélnyelének histologiájától némileg 

 elüt a C. leucantháé. Cuticuláján parallel vastagodási vonalak 

 figyelhetők meg. E faj levélnyelének alsó gerinczén sohasem ta- 

 láltam trichomákat. Ellentétben a C. transsilvanicával e faj levél- 

 nyelének bélszövete teljesen ép. Továbbá míg a C. transsilva- 

 nica levélnyele parenchymájának sejtjei között mindig intercellu- 

 larisok vannak, addig e faj parenchymájának sejtjei közvetlenül 

 csatlakoznak egymáshoz és sarkaik kissé meg vannak vasta- 

 godva. A levélnyélben levő nyalábok száma a C. leucanthán is 

 három. 



A C. laevigata levélnyelében feltűnő histologiai jelenség, 

 hogy asszimiláló szövete igen kevéssé van kifejlődve. Sejtjei 

 egy-két sort alkotnak és nem oly hosszúak, pallisádszerűek, mint 

 az előbbi fajokon, hanem egészen parenchyma jellegű, vagyis a 

 levéllemez pallisád-szövete nem fut le a levélnyélen. A levél 

 lemezének alapjából két collenchyma-borda fut le a levélnyél 

 felső oldalán. 



A collenchyma-bordák melletti szögletben, úgy egymástól, 

 mint a többi asszimiláló szövetektől elkülönítve km.-ben két kis 

 chlorophyll tartalmú sejtcsoportot találunk. 



E faj levélnyelében öt edénynyaláb fut végig. Ezen öt 

 nyaláb a levélnyél minden pontján megtalálható, de rajtuk kívül 

 helyenkint még a collenchyma-bordák alatt egy-egy kisebb 

 nyalábot is megkülönböztethetünk. A nyalábok szorosan feküsz- 

 nek egymás mellett és majdnem egészen összefüggő félkört al- 

 kotnak, csupán egy-két nagy parenchymás sejt választja el 

 őket egymástól. Az alapszövet egészen tömör marad, nem pusz- 

 tul el. 



A C. alpina levélnyelének szerkezete a többi fajokétól 

 egészen eltérő. Először is nem lehet megkülönböztetnünk a 

 hypodermát, mivel a levélnyélnek a nyalábokon kívül eső szö- 

 vetei egészen összefüggő vastag collenchymás gyűrűt alkot- 

 nak. Ezen nagy kiterjedésű mechanikai szövet adja meg e faj 

 levélnyelének legfőbb histologiai jellegét. A collen chyma ilyen 

 nagy kiterjedésének következménye tehát az, hogy az asszimi- 

 láló szövetet a levélnyélben csak egymástól egészen elszigetelt 

 pontokon elhelyezett néhány sejtből álló chlorophyll tartalmú 

 sejtcsoport képviseli. 



