182 FODOR FERENCZ 



Ugyancsak így vannak elhelyezve. Alakjuk megegyezik a lomb- 

 levelekéivel. 



Az epidermis sejtjei hullámos falúak. A braecteák epider- 

 misén szájnyílásokat csak igen ritkán találtam. Az epidermis 

 sejtjei vékony falúak és átmetszetben majdnem szabályosan négy- 

 szögűek. Az epidermis alatt egy oly sejtsort találunk, a melynek 

 majdnem minden sejtje magános kristályokat tartalmaz. Ezek 

 -a magános kristályok eléggé jellemzőek a bracteára, mivel ilye- 

 nek a bracteán kívül még csak az involucellumban és a termő- 

 levelek falában fordulnak elő, a melyek elvégre is szintén ho- 

 mológ szervek a fellevelekkel. E kristályokat tartalmazó szövet 

 csak a bractea főére körül válik több sejtsorúvá. 



A bractea legbelsőbb szövetét egy sclereidákból álló rend- 

 kívül vastagfalú, szűk sejtüregú szövet képezi. A bractea szélei 

 felé e szövet igen csekély vastagságú lesz, sőt egy sejtsorúvá 

 válik, úgy hogy kisebb vastagságú szövetet képez, mint a két 

 oldal epidermise közül bármelyik. 



A C. leucantha bracteájának fedőszőrei megegyeznek az 

 előbbi fajéival, mirigyszőrei pedig hasonlók a lomblevelek mirigy- 

 szőreihez, de valamivel több sejtemeletből állanak. A kristály- 

 tartó szövet e fajon több sejtrétegű és csak a bractea szélei felé 

 válik egy sejtsorúvá. Érdekes, hogy míg az előző faj kristály- 

 tartó szövetében csak magános kristályokat találunk, e faj brac- 

 teái külső oldalának epidermise alatt szintén csak ilyen magá- 

 nos kristályokat, belső oldalának epidermise alatt azonban 

 buzogány alakú kristályokat is találunk. 



Meg kell itt említenem, hogy V e s q u e ^ a Cephalariáknak 

 egyedül csak az involucellumában állapit meg kristályokat és 

 nem említi, hogy egyes kristályok-e azok, vagy kristálycsoportok. 



A C. leucantha bracteája sclereida szövetének vastagsága 

 jóval nagyobb, mint a C. transsilvanicáé. A három nyaláb a 

 bractea külső oldala felé közvetlenül érintkezik az epidermis 

 alatt levő kristálytartó szövettel, míg a belső oldal felé a nyalá- 

 bok és e szövet közé egy vastag stereoma van beékelve. 



A C. laevigata bracteájának szőrei megkülönböztetik e 

 bracteát minden más fajétól. Az egysejtű szőrök éppen úgy rövi- 

 debbek és hosszabbak, mint az előző faj bracteáin. Különböznek 

 azonban e szőrök e faj lombleveleinek fedöszőreitől ; Ugyanis 

 míg azok simák, ezek ráspolyszerüen érdesek. Nagyon nagy a 

 változatosság e faj bracteájának mirigyszőreiben. Leggyakrabban 

 előforduló alak itt is a nyeles gömb, de ezenkívül még mintegy 

 négyféle alakot sikerült megfigyelnem, a melyek a másik három 

 fajon nem fordulnak elő. A bractea csúcsa felé a sclereidákból 

 álló szövet már hiányzik és itt a bractea csak a két epidermis- 

 ből és a köztük levő néhány parenchymás sejtből áll. 



^ V e 8 q u e, Caractéres des principales familles gamopetals tirés de 

 ranatomie de la feuille. Ann. des Sciences Naturelles. Sér. 7. T. I. 1885. 

 207 old. 



