170 SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK 



talajból kiálló gyökerei zöldülnek meg és hogy ez a megzöldülés a tenyészés 

 tanúsága szerint akkor következik be, a mikor a növénynek még nincs 

 kellő számú levele, vagy pedig a téli idö homályos égboltozata nem elég- 

 séges a kevés levéllel együtt a növény szerves anyagban való szükségleté- 

 nek kielégítésére. Ilyenformán a gyökerek megzöldülése bizonyos mértékig 

 korrelácziós folyamat. 



Ezekkel kapcsolatosan bemutatja a Pmidanus -nak és a Saccharum- 

 nak a lélegzés biztosítására fejlődött gyökereit, a melyek jóformán pneuma- 

 thodok módjára szerepelnek. A jól ismert pneumathophorákon kívül számos 

 olyan gyökérág ismeretes, a mely a gyökerek szellőztetését, illetőleg léleg- 

 zését biztosítja. Ilyen a süvegnélküli Aesculus-gjokér, melyet Klein Gy. 

 derített ki ; ilyenek Vcleuovszkj^ szerint az Artemisia campestris és 

 más Artemüia-faiok szárának alsó részén fejlődött gyökerek, valamint a 

 Tilia- gyökevén fejlődött lenticellás gyökérágak A Pandanus és a Saccha- 

 rum szellőztető gyökerei olyan erősebb gyökereken fejlődnek, a melyek a 

 vízben szabadon helyezkednek el Nagy számban fejlődő járulékos gyökerek 

 ezek, melyek negatív geotropok. Kevés levegőt tartalmazó, tehát állott víz- 

 ben felületi szöveteik aerenchymás szövetek, a melyek helyét párás szövet 

 foglalja el, ha a vízbe bőven juttatunk levegőt. Érdekes jelenség, hogy a 

 Pandanus megzöldült gyökerén levő szellőztető gyökerek a napon bőven 

 fedvék buborékokkal, jeléül annak, hogy az asszimilálás gázcseréjét is 

 szolgálják. 



4. M á g c s y - D i e t z S. bemutat három ritkább könyvet, melyek 

 K i t a i b e 1-lel vonatkozásban vannak. 



a) Kitaibel munkája: „Hydrographia Hungáriáé", megiélentFesten 

 1829, kiadta Joannes Schuster. Ebben a könyvben van Kitaibel 

 legteljesebb életrajza és munkáinak felsorolása. Az életrajzot J. Schuster irta. 



b) „Acta litteraria Musei Nationali Hungarici" . Tomus I. Budae 1818. 

 Szerkesztette : Jac. Ferdin. Miller de Brassó, a Magyar Nemzeti 

 Múzeum igazgatója, a ki e könyvében Kitai beire vonatkozó életrajzi 

 adatokat közöl. 



e) „Plán zu einer ungarischen Gesellschaft für Naturkunde, Okonomie 

 und Medizin. Pesth, 1802." Ezt a müvecskét, bár szerzőjét nem jelöli meg, 

 Kitaibel írta.' A tervezendő magyar Természettud. Társaságnak szabályait 

 tartalmazza. Ebből kitűnik, hogy a Természeti Társulatnak eszméje nem a 

 negyvenes években született, hanem élt már 1802-ben is. 



5. Mágocsy-Dietz S. bemutat Pcnicillium-ot, melynek meddő 

 miceliuma hatalmas rétegekben fejlődött befőtt paradicsomon. Beküldte 

 Fényi gyógyszerész. Kispesten. 



6. Schweitzer J. : „Adatok a Dipsacus génusz anatómiai és fejlődés- 

 tani ismeretéhez'^' czímen tartott előadásában saját vizsgálatai alapján vázolja 

 a Dipsacusok anatómiai szerkezetét. (Megjelenik.) 



7. A jegyző bejelenti, hogy Schilberszky K. alapítványát 

 100 koronára egészítette ki. Előterjeszti továbbá a szerkesztő -bizottságnak 

 azt az indítványát, mely szerint az előfizetőkről szóló kikezdés az új sza- 

 bályzatban mint külön pont vétessék fel. A szakosztály ehhez hozzájárul. 



Végül jelenti, hogy újonnan nyolcz külföldi folyóirat kíván a Bot. 

 Közleményekkel cserébe lépni. A szakosztály ezt örömmel veszi tudomásul. 



