172 



FODOR FERENCZ 



gyűjtése. 3. C. laevigata W. et K., Herkulesfürdő melleti Sus- 

 kuluj-h egyről, dr. Szabó Z. gyűjtése. 4. C. alpina Schrad, 

 Svajcz (Alpes calcaires fribourgeoises pentes rocailleuses de la 

 Perletta prés de la Viliette, vallée de Charmey 1000 m.) gyűj- 

 tötte Jaquet (1902 jul. 22.), dr. Szabó Z. herbáriumából. 



I. Vegetatív szervek. 



LeTÓIszerkezet. Az epidermis. A levél epidermisén felületi 

 nézetben kétféle sejtet lehet megkülönböztetni ; legtöbb sejt hul- 

 lámos falú, de a levélereket az erek irányában megnyúlt egyenes falú 

 sejtek kísérik. Ez a típus azonban tulajdonképen csak a C. transsil- 

 vanicára vonatkozik, mert a C. alpina epidermissejtjei csak kevésbé 

 hullámosak, inkább sokszögletűek, az erezet felettiek pedig igen 

 hosszúra nyúltak, a C. laevigataéi is ehhez hasonlóak, de közöt- 

 tük a lekopott szőrözet alapi sejtjei is igen feltűnőek. A C. 

 leucantha levelének fonákán az epidermis sejtjei mintegy átmeneti 

 alakok a hullámos falú és a sokszögű sejtek között, a levél 

 színén pedig alig észlelhető valami különbség az erek feletti és 

 a többi sejtek között. A cuticula általában a levél fonákán vas- 

 tagabb, mint a levél színén, kivévén a C. alpinát. A cuticula 

 teljesen sima, csupán a C. leucantha levelén figyelhetjük meg 

 a cuticula csíkoltságát. 



A körülbelül ugyanolyan korú és elhelyeződésű levél 

 epidermisén a sejtek nagyságát felületi nézetben úgy az erezet- 

 menti, mint a többi sejtekre nézve a következő összehasonlító 

 tábla mutatja : 



Ebből látható, hogy a megnyúlt, erezetfeletti sejtek nagy- 

 sága az egyes fajokon jól megkülönböztethető. 



Keresztmetszetben vizsgálva a levelet, azt találjuk, hogy 

 a levél színének epidermise alacsonyabb, vagy legföljebb olyan 

 magas, de sohasem magasabb sejtekből áll, mint a levél foná- 

 kának epidermise. Azon fajokon, a melyeknek levélszerkezete 

 isolateralis, a két epidermis sejtjeinek magassága között nincs 



