8CHILBERSZKY KÁROLY : ÉSZREVÉTELEK „PÁTER BÉLa" KÖZLEMÉNYÉHEZ 235 



akaró szerv, de a mellett mint negatív tényező is, t. i. mint 

 akadály szerepelt. 



Az irányító erők közül tehát az egyik a pozitív geotropiz- 

 mus, a mely a gyökeret egyenesen lefelé, függőleges irányban 

 vaió növekedésre ösztönözte ; a másik erő pedig a gyökeret a 

 függőlegestől eltérőleg, vízszintes irányú növekedésre serkentette 

 vagyis a vastagodást czélozta. Miután a szoros érintkezés foly- 

 tán sem az egyik, sem a másik gyökér nem vastagodhatott sza- 

 badon, egyenletesen a kerület irányában, azért az egyoldalú 

 akadály, féloldalt való erősebb vastagodásra indította, miáltal a 

 csavarodás létrejött, mely a hossznövekedéssel egyetemben a 

 spirális vonalat eredményezte. 



Az egyik gyökér a jobb, a másik a bal oldalán talált aka- 

 dályra, azért az előbbi a bal, az utóbbi pedig a jobb oldalán 

 vastagodott erősebben és miután a hosszában is növekedett, azért 

 emez jobbra, utóbbi pedig balra csavarodott. E két csavarodás 

 egymást kiegészíti, egyik gyökér a másikát szorosan körülfogja. 

 E csavarodások annál meredekebbek, minél vastagabb a gyökér, 

 nevezetesen a gyökerek felső részén, ellenben lefelé, minél vé- 

 konyabb a gyökér, annál laposabbak a kanyarodások és a hol 

 a gyökér egészen vékony és főleg csak hosszban növekedett, 

 ott a csavarodás el is marad. 



(A szakosztálynak 1910 április 13-án tartott üléséből.) 



Schílberszky Károly: Észrevételek ,,Páter Béla: 

 Két érdekes rendellenessége' czímü közleményhez. 



Igazán érdekes és kiválóan figyelmet érdemel mindkét 

 rendellenesség annál is inkább, mivel ez idő szerint sem a kelet- 

 kezéssel kapcsolatos szövetbeli viselkedésöknek az okai és körül- 

 ményei, sem pedig az ivaros vagy ivartalan szaporodásuk (illető- 

 leg szaporításuk) révén való átörökölhetőség kérdése kellőképen 

 megállapítva nincsen. Pedig egyik nagyon lényeges szempont 

 véleményem szerint annak a megállapítása, hogy hasonló esetek- 

 ben külső körülmények okozta teratológiai elváltozás forog-e fenn, 

 avagy csupán individuális, belső — fejlődésbeli — okok hatására 

 létesül-e az abnormis képződmény? Ez utóbbinak egyik döntő 

 kritériuma sok esetben a kísérleti teratológia körébe tartozik, 

 és főképpen az ivartalan szaporítás valamelyik megfelelő mód- 

 jának az alkalmazásával az átörökölhetőség megnyilvánulása 

 foÍ3'tán ismerhető fel. 



Az ismertetett kétféle rendellenességre vonatkozó észrevéte- 

 leimet egyébiránt a következőkben óhajtom összefoglalni: 



I. A sikerült fotográfiai képen bemutatott macskagyökér-töve- 

 ken látható elváltozás : csavarosság (spiralismus) és szalagosodás 



20 



