ÉSZREVÉTELEK „PÁTER BÉLA KÉT ÉRDEKES RENDELLENESSÉG" KÖZLEMÉNYÉHEZ 237 



a melyek a száraz és sovány talaj okozta gyenge táplálkozásnak 

 a következményei, a törpeségben (nanismus) v;így a törpeszár- 

 tagúságban (brachycladia ) nyilvánulhatnak, de abnorniis szövet- 

 alakulásra irányító hatást nem gyakorolhatnak. Én tehát lígy a 

 í>piralismus-t, valamint a fasciatio-r, egyenként való vagy együttes 

 előfordulásukban olyan önálló szervezetbeli aberratio-nak tekin- 

 tem, a melynek eredetét első sorban az ontogeniai fejlődésben 

 nyilvánuló individuális szövetalakulás adja meg. Talán a kelle- 

 ténél messzebb mennek, ha e jelenségben a spekulatív mód- 

 szerek szellemében atavisztikus vonatkozást látnék, valamely 

 phylogeniai ősnek szalagosodással párosult csavarodó (volubilis) 

 szárával ; vagy pedig olyan mutuaiisztikus viselkedést, mely meg- 

 felelő módosulások és egyéb alkalomszerű viszonyok után vala- 

 mikor általánosabb és állandóbb alakot fogna ölteni (pl. Celosia 

 eristata, sok fafajnak var. tortuosa változata). 



II. A petrezselyem gyukérkontya alapjában véve morfoló- 

 giailag szintén spiralismus, a melyben azonban az irányító hatást 

 egészen más körülményekben kell keresnünk. Hogy itt egyfelől 

 szintén az individuális hajlandóságban (inclinatio) nyilvánulhat 

 az abnormitás indító oka — több eset alapján — nyilvánvaló- 

 nak látszik előttem. Bemutattam ez alkalomból az 1910-ik évi 

 április 13-iki szakosztályi ülésen többféle petrezselyem- és 

 murokrépa-gyökeret, a melyeken különféle módosulata fordul 

 elő a spiralismusnak. Az inclinatio (vagy mondjuk : dispositio) 

 bizonyos foka mellett bizonyít talán az a sérült héjú magá- 

 nyos murokrépa-gyökér < külalakja egészen normális), mely- 

 ben a faszöveti rész jól kifejlődött ormokkal félreismerhetetle- 

 nül mutatja a szövetbeli csavarosságot. Figyelmet érdemlők a 

 bifurcatio ból eredő azok a (szintén bemutatott) petrezselyem- 

 gyökérpárok is, a melyek közül az egeiken a Páter Bélá- 

 nak fotográfiai képén bemutatott gyökérkontyához egészen 

 hasonló módon fonódnak össze (egy tövön) az iker-főgyökerek ; 

 a másikon ellenben a gyökérnyakból lefelé haladó két egyenlő 

 iker-főgyökér egyenes, rendes alakban és irányban (fonódás nél- 

 kül) halad lefelé. Tanulságos az a két, íőszomszédban neveke- 

 dett petrezselyem-gyökér is, a melyek növekedésük közben egy- 

 másnak láthatólag jelentékeny akadályokul szolgáltak, még se 

 képződött csavaros gyökérkon ty, hanem 1 — 2 szabálytalan könyök- 

 szerű hajlongással igyekezett mindegyik a talajbeli, vagy egy- 

 másnak okozott akadály elől kitérni. Végül még fölemlítem azt 

 a példát, a mely szerint két tőszomszéd petrezselyem-gyökér a 

 kölcsönös nyomás hatására a gyökerek legfelső részökben egy 

 V^-fordulatú csavarodást tettek, a kezdődő gyökérkonty módjá- 

 nak megfelelően; de alább már közelségük daczára — mecha- 

 nikai, illetőleg élettani okok hiányában — egyenesen nőttek 

 egymás mellett tovább ; az emiitett Vi-fordulatú felső csavaro- 

 dás pedig csak egyszerű kitérés volt a kölcsönösen okozott 

 akadály elől. 



20* 



