224 THAISZ LAJOS 



HaenJcei, Diplachne serotina, Genista pilosa, Isatis praecox, Lac- 

 tuca perennis, Rumex alpinus, Salix silesiaca, Sesleria calcaria, 

 Spiraea média, Thymus carpaticus^ Valeriána sambucifolia, Cam- 

 panula divergens; végül megtaláltam a Trisetum alpestre-t is, 

 melyet ott valamikor 1864 előtt Hazslinszky fedezett fel, de 

 azóta senki sem talált meg. 



A múlt évben ismételten meglátogattam a szádelőivel szom- 

 szédos áji völgyet is, melyről Pax (Karpathen 11.) műve után 

 azt hihetnők, hogy flórája a szádelői völgyével teljesen azonos. 

 Az én vizsgálataim szerint a két völgy flórája hasonló ugyan, 

 de korántsem azonos ; a szádelőié sokkal gazdagabb, viszont az 

 áji völgyben is van néhány olyan érdekesség, a mely a szádelői 

 völgyben hiányzik. Bizonyára nem tévedek, ha azt hiszem, hogy 

 itt van a Campanula turhinata legnyugotibb hazai termőhelye. 

 Itt terem a Cytisus hirsutus tőalakja, a Nepeta pannonica^ 

 Folystichum lohatum^ Sesleria calcaria és még egy egész sereg, 

 az alábbi felsorolásban kimutatott érdekesség. Tiszafa itt már 

 nem terem, ezt az észleletemet az ottani lakosok — a kik a 

 tiszafát nagyon jól ismerik — szintén megerősítették. 



Megvizsgáltam az áji és szádelői völgyek közé, illetőleg 

 fölé eső fensik flóráját is, főként annak megállapítása czéljából, 

 hogy vájjon ott is havasira emlékeztető flóra van-e, mint lent a 

 szomszédos völgyekben. A völgyek havasias flórájának rejtélyét 

 csak így sikerült megfejtenem, melyről az eddigi kutatók csakis, 

 mint csodás jelenségről tesznek említést, de az okokat eddig 

 senki sem magyarázta meg. 



A völgyek fölé eső fensik flórája ugyanolyan, mint általá- 

 ban a felső-magyarországi alacsonyabb mészkőhegyeké szokott 

 lenni, csak itt-ott akadunk egy-egy magasabb hegyvidéki elemre 

 (pl. Senecio aurantiacus), azok a havasi, illetőleg alhavasi ele- 

 mek azonban, melyekben mindkét völgy bővelkedik, itt hiányoz- 

 nak. Ennek magyarázatát nemcsak a terep alakulatának külön- 

 bözőségében találjuk meg, hanem főként abban, hogy a fensik 

 klímája nem oly zord, mint a völgyeké, E szűk és magas szikla- 

 falakkal határolt völgyekben tavaszszal igen későn olvad el a hó 

 s később is a völgyfenekeken folyó igen hideg vizű patakok 

 a völgyeket állandóan hűsen tartják. Az is lényegesen hozzá- 

 járul a völgyek hidegségéhez, hogy magas sziklafalak korlátozzák 

 a napsugarak behatolását. Helyenkint csak ^2 vagy Vé napig, 

 számos ponton pedig egyáltalán nem jutnak a növények közvetlen 

 napsugárhoz. így eredményeztek a havasi klímára emlékeztető 

 viszonyok, havasias flórát. Minthogy pedig a völgyek fölötti 

 hegyeken nincs havasias flóra, vagy legalább is nagyon szórvá- 

 nyosan van, tehát úgy az áji, mint különösen a szádelői völgy- 

 ben régióalávetödés fordul elő. Ezen tényt, mint az eddigi itteni 

 kutatásaim legérdekesebb eredményét kell kiemelnem. 



A mi azután a völgyek havasi elemeinek odaszármazását 

 illeti, ezt azon körülmény magyarázza meg, hogy a Magas- és 



