SZAKOSZT.ÍLYl ÜGYEK 249 



Croeus Heufeliamis H e r b. (In pratis montanis prope Csúcsa, leg. A. 

 Kichter ; 5185. Leucoiutn vernumL. (In pratis nliginosis Lunkucza prope 

 Csúcsa, leg. Z. Zsák); 51S6. Fritillaria meleagris L. In pratis fertilibus 

 Poplaker-Haide prope Nagyszeben, leg. J. Barth); 5188. Híjacinthus len- 

 cophacus S t e V. (In saxosis calcareis graminosis montis Kaprucza prope 

 Vajdahunyad, leg. A. Ri eh térj; 5190. Muscari transsilvanicum S c h u r. 

 (In pratis montis Szénafű prope Kolozsvár, leg. A. Richteri; 5191. Biil- 

 bocodium ruthenicum B u n g e. (In monte Szénafű prope Kolozsvár, leg. L. 

 W a I z). 5195. Carex pseudocyperus L. (In paludosis prope Szászhermány, 

 leg. A. i\ i c h t e r). 



SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK. 



A növénytani szakosztály 1910 június 8-án tartott 158-ik ülésének 



jegyzökönyTe. 



Elnök : Klein Gyula, jegyző : Moesz Gusztáv. 



1. Péterfi M. : ,.-1 Tortella squarrosa B r i d. elöjövetele Magyar- 

 országon" ez. dolgozatát Moesz G. terjeszti elő. Ezt a mohát, melynek 

 elterjedési czentruma a Földközi tenger melléke, dr. Szabó Kálmán találta 

 Kecskemét vidékén, a Bugacz-Monostor pusztán, homokon, borókabokrok aljá- 

 ban. Nálunk meddő. Anatómiai szerkezetéből kitűnik, hogy minden izében 

 xeroph)-ta. (Megjelenik.' 



2. Fehér J. : , Rendellenes virágú Capsella btirsapastoris" ez. elő- 

 adása kapcsán oly pásztortáska-példányokat mutat be. melyek virágában a 

 4 sziromlevél helyett 4 porzó fejlődött. Porzóinak száma tehát 10. Megfigyelte, 

 hogy a beporzódás hideg időben kleistogamiás, meleg időben hemikleistoga- 

 miás úton történik. Nagy mennyiségben találta a budai Városmajorban leta- 

 posott út szélén. 



3. Fehér J. ^Melandryum album négykarélyú pártalevéllel" ez. elő- 

 adásában felemlíti, hogy a budai hegyekben gyakran talált ilyen Melandry- 

 umot. A pesti oldalon ellenben a kétkarélyú alak a normális. A négy- 

 karélyú pártalevelet tartja az eredetibb alaknak, melyből a pártaleveleknek 

 oldalt való érintkezése következtében keletkezett az elsatnyult kétkarélyú alak. 



Schilberszky K. a tizporzós CapseUa bursapastoris keletkezésé- 

 nek okául nem fogadja el az irodalomnak egyik feltevését sem: sem a túl- 

 ságos nedvességet, sem a túlságos szárazságot. Sokkal hihetőbb, hogy a 

 letaposás hozza létre ezt az alakot. Mint analógiát említi a gyümölcsfélék 

 meddő hajtásainak letördelését. minek következtében a hajtás nagyobb 

 ivari tevékenységet fejt ki és termő hajtássá alakul. 



Mágocsy-Dietz S. a Capsella bursapastoris ezen rendellenessé- 

 gével már régóta foglalkozik, kísérleteit még nem zárta le. Megtalálta nem- 

 csak letaposott, hanem laza talajon is. Felhívja a szakosztály figyelmét arra, 

 hogy nálunk a pásztortáska sokszor kétéves. Ősszel kikel, de csak kora 

 tavasszal virágzik. Az ilyenek közt gyakoriak a rendellenességek. 



