ADATOK A CEPHALARIA-FAJOK HISTOLOGIAJÁNAK ISMERÉSÉHEZ 187 



csatlakoznak, a melyeknek sejtjei szögletein nem vastagodottak, 

 hanem egymástól elválnak és minden sejtszögietnél egy kis apró 

 intercellularis hézag van közöttük. 



A szár asszimiláló szövete a C. leucantha fiatal szártagjá- 

 ban abban különbözik a C. iransilvanicáétól, hogy míg annak 

 sejtjei kerekded, vagy eliptikus alakúak, ezen a fajon hosszú- 

 kásak, szögletesek, csupán legbelső soruk áll gömbölyded sej- 

 tekből. Az elsődleges kéreg ezen asszimiláló szövetében igen sok 

 szögletes alakú és buzogányos kristályokat tartalmazó sejteket 

 találunk. E faj szárában a pericyclus egyes kiváló nagyságú 

 sejtjei igen jól megkülönböztethetők. A másodlagos bélsugarak 

 sejtjei keresztmetszetben szúk sejtüregüek, hosszmetszetben 

 hosszúkásak, megnyúltak, rostalakúak. Mint már Schwendener^ 

 is kimutatta, a másodlagos bélsugarak a bélhüvelyből indulnak 

 ki sugárirányban a faelemek között, azoktól élesen válnak el és 

 a háncsban vesznek el. A szár bele egészen megmarad, a leg- 

 idősebb szártagok is tömörek. A C. leucantha diaphragmája már 

 nem oly értelemben vett diaphragma, mint a C. transsilvanicáé, 

 mivel a bél megmaradó. A diaphragma csupán a bél parenchy- 

 májának megvastagodott falú sejtekből álló része. E diaphragma 

 erősen iveit, az ív szélei a bélhüvelyhez csatlakoznak. Sejtjei 

 igen vastag falúak, rendkívül szűk sejtüreggel, falaikban pedig 

 mély csatornák vannak. E faj diaphragmájában csak kevés kris- 

 tály van és ezek a kristályok mindig vékonyfalú sejtekben 

 találhatók, a melyek a vastag falúak közül ezáltal erősen ki- 

 válnak. 



A C. laevigata szárának epidermise szintén kopasz. E faj 

 szárának asszimiláló szövetén belül ugyancsak az elsődleges 

 kéreghez tartozó színtelen parenchymát találunk, a mely az 

 előbbi fajokon nincsen meg. Ennek legkülső sejtsorai kissé 

 collenchyma-jellegüek, míg a belsőbbek vékony falúak. Az endo- 

 dermis sejtjei feltűnően tágasak, négyszögletesek. A másodlagos 

 bélsugarak igen világosan különböztethetők meg. A nyalábgyü- 

 rün belül szintén vastag bélhüvelyt találunk. Minden egyes 

 nyalábon belül a farész és a bélhüvely között rendkívül vékony 

 falú, parenchymás szövetet találunk, a mely többnyire szétfoszlik 

 és így ezen helyeken üregek támadnak. 



A bél egészen tömör. A nodusokban diaphragmát csupán 

 annyiban lehet megkülönböztetni, hogy itt a bélszövet sejtjei 

 kissé apróbbak, vastagabb falúak, gödörkés vastagodásúak. Mint 

 az egész szárban, úgy a diaphragmában sincs kristály, míg a 

 többi fajokon tömve van velük a diaphragma. 



A C. alpina szárának levegőnyílásai egészen eltérnek a 

 CrMa/er«-tipustól, mindig 5 — 7 sejt övezi őket. A levegőnyílá- 

 sok zárósejtjei kissé kiemelkedők. A cuticulán gyenge hossz- 



^ Schwendener, Das mechanische Princip in anat. Bau der 

 Monocotylen. Leipzig, 1874. 151. old. 



17 



