298 SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK 



SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK. 



A növénytani szakosztály 1910 október 12-én tartott 159-ik ülésének 



jegyzökönyre. 



Elnök ; Klein G y., jegyző : M o e s z G. 



1. T u z s n J. : „A bruxelles-i nemzetközi botanikai kongresszusról" 

 czimü előadásában ismerteti a kongresszus lefolyását és eredményeit. E 

 kongresszuson mint a kir. magy. természettud. társulat képviselője, a vall. 

 és közokt. minisztérium támogatásával vett részt. Áz, ülések fontosabb 

 tárgyai voltak : a bécsi nomenklatúra szabályok módosítása és kiegészítése ; 

 a vírágtalan és a fosszilis növények nomenklatúrája ; a növényföldrajz mód- 

 szere és terminológiája. A programmba felvették a bruxelles-i botanikai inté- 

 zetek megtekintését is. Ezenkívül minden napra esett egy-egy florisztikai 

 és palaeobotanikai kirándulás. 



A kongresszushoz kapcsolódott a berlini kir. botanikus kert és mú- 

 zeum megnyitási ünnepélye. A díszülésen E n g 1 e r ismertette a kert kelet- 

 kezésének történetét, hivatását és czélját. Kiemelte, hogy ennek az inté- 

 zetnek feladata, hogy nagyobbszabású tudományos munkálkodást folytasson 

 és e mellett a népnevelés czélját is szolgálja. 



2. Rőíner Gy. : „A Primula farinosa előfordulása az erdélyi fen- 

 fó'ldön" czimü dolgozatát M o e s z G. terjeszti elő. A Primula farinosa 

 észak- és nyugatmagyarországi előfordulásai három csoportba oszthatók. 

 Nevezetesen: 1. a Magas-Tátra vidéke, 2. a nyugatmagyarországi csoport, 

 (Sopron, Zala, Vas) és 3. a Pietrosz vidéke Máramarosban. Felsorolja a 

 Magyar Nemzeti Múzeum herbáriuma és az irodalom alapján a hazai termő- 

 helyeket. Erdélyből Baumgarten közli először, még pedig a Szurul-ról 

 és a resínári lápról. Mindkét előfordulás törlendő. Erdélyben egyedül Brassó 

 megyében terem, nevezetesen : Szászhermány, Prázsmár és Brassó hatá- 

 rában. Végül méltatja a brassómegyei előfordulásnak növénygeografiai 

 jelentőségét. 



M e s z G. bemutatja a szászhermányi és a prázsmári Primula fari- 

 nosa-nak, saját gyűjtéséből származó példányait. 



3. H. G a b n a y F. : „A kátrány m,érgezö hatása a cambiumra" czi- 

 men előadást tart. Tudvalevő, hogy a Gastropocha pini, az apáczalepke her- 

 nyója és a Cheimatobia brumata ellen a fák koronája alá alkalmazott kát- 

 ránygyürűvel védekeznek. Ez a kátrány a kérgen átszivárog s a cambiumot 

 helyenként tönkre teszi, úgy hogy a következő évgyűrű ezeken a helyeken 

 nem függ össze a régi évgyűrűkkel. Ez a körülmény a fa műszaki hasz- 

 nálhatóságát csökkenti s valószintívé teszi, hogy a talajba kerülő kátrány a 

 gyökereknek is árt. 



4. Bernátsky J. : „Adatok a biológia elméletéhez I. közlemény" 

 czimen tartott előadásában kiemeli, hogy a külföldön számos kiváló termé- 

 szetkutató a íilozcíiába vágó kérdésekkel is foglalkozik. Ámde nem mind- 

 egyik ragaszkodik ahhoz az állásponthoz, melyet a tudományos kutatásban 

 megkövetelünk. Egyesek kápráztató filozófiai elméleteikkel és fényes dialek- 

 tikájukkal a laiiíus közönséget, bár akaratlanul, félrevezetik s a természet- 

 tudományt ferde világításba helyezik. Ezekkel szemben a konkrét alapon 



