SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK 299 



álló, exaktjkutatás eredményeit kell pontosan összefoglalni. A biológia külön- 

 böző disciplinái között sokszor elvi ellentétek merülnek fel. Az ellentétek 

 kiküszöbölhetők, ha elfogadjuk azt az álláspontot, hogy a biológia feladata 

 az élő lények kutatása minden rendelkezésünkre álló eszközzel. így minden 

 disciplina jogosult és minden módszer használható mindaddig, míg az élő 

 lényeket valami új oldalról megvilágítja. 



5. A u g u s t i n B. : ^A magyarországi fenyőgyanta vizsgálata'' czímű 

 előadásában utal arra, hogy egy ízben már bemutatta azokat a gyantákat, 

 a melyeket hazánk különböző részein a Picea montana S c h u r szolgáltat. 

 Ezeket egy tanítványával megvizsgáltatta és az eredményeket a Gyógysze- 

 részi Folyóirat 1910, évi 1. füzetében ismertették. Vizsgáltak olyan gyantát 

 is, mely Pinus 7tigrá-tól származott. Előadó a múlt nyáron a Pinus silvestris 

 gyantáját vizsgálta, melyet Vas megyében, Szentgotthárd közelében, franczia 

 módszer szerint termeltek. Az eredmény úgy minőségre, mint mennyiségre 

 nézve kielégítő. Bemutatja a nyers gyantát, a belőle előállított kolofóniu- 

 mot, és a desztilált illó olajat. 



H. G a b n a y F. szerint kísérleteket kellene tenni a helyszínén, hogy 

 megtudjuk miképpen fejlődik a megcsapolt és a meg nem csapolt fa. így 

 derülne ki, nagyobb-e a haszon, vagy a kár, mely a megcsapolásból szár- 

 mazik, vagyis jövedelmezőbb-e a gyantanyerés, mint a fenyőnek más módon 

 való értékesítése. 



A u g u s t i n B. rámutat arra, hogy a külföldi kísérletek nem alkal- 

 mazhatók a mi viszonyainkra, mert más fajokat használhatnak gyantanye- 

 résre. Francziaországban például a Pinus maritima-ból nyerik a gyantát. 

 Oroszorszáuban pedig rablógazdaságot űznek. Röviden hozzászóltak még a 

 kérdéshez: H Gabnay F., Klein Gy. és Thaisz L. 



6. Schilberszky K. rendellenesen fejlődött körtegyümölcsöt 

 mutat be, melyet Baradlay J. Gy. gyógyszerész küldött Sopron- 

 keresztúrról. Ez a rendellenesség, melyet átnövés-nek (diaphysis) neveznek, 

 nem tartozik a ritkaságok közé. Arról ismerhető fel, hogy a rendes körte- 

 gj'ümölcs tetejéből egy másik sarjadzik ki, vagy pedig leveles hajtás nő 

 ki belőle. Ismeretesek olyan esetek is, a mikor a körtegyümölcsöt átnövő 

 tengely elágazik. Hogy a körtegyümölcsöt fejlődéstani szempontból hajtás- 

 nak kell tekintenünk, azt bizonyítani látszik az a körülmény, hogy e rend- 

 ellenességnek sokféle változatos neme és átmenete van, a melyek között 

 magháznélküli körték is akadnak és ezek felszínén apró pikkelylevelek fej- 

 lödnek, rügyek kíséretében. E pikkelj^ek elhelyezkedése sokszor megfelel a 

 körtehajtáson észlelhető levélállás módjának. 



Ha a virág morfológiai középpontjában járulékos rügy van és ennek 

 továbbfejlődése folytán a tengely meghosszabbodik, akkor ez az eset átnö- 

 vést eredményez. Ha ellenben az ilyen járulékos rügyek a virágörvek tag- 

 jainak valamelyikének a hónaljában jelennek meg, akkor a rendellenesség- 

 nek ezt a nemét hónalji sarjadzás-nak ^ecblastesis) nevezik. Ezek ritkábbak, 

 mint a tengelyirányú átnövések. Végül bemutatja a kir. magy. tud. egyetem 

 növ. intézet teratológiai gyűjteményének hasonló példányait és az idevágó 

 irodalomnak rajzait. 



7. Schilberszky K. bemutat egy paprikatermést, melynek rend- 

 ellenes képződése abban nyilvánul, hogy belsejében, — a placentán — 



Botanikai Közlemények. 6. füzet. 25 



