302 SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK 



Néhány példával magyarázza a keményhéjú magvak ökológiai szere- 

 pét. Ezek 10 év multán is megtartják csirázási képességüket. 



T u z s o n J. úgy véli, hogy az előadó fejtegetései világosságot vet- 

 nek arra is. hogy miért népesedik meg oly hirtelen az erdöirtás oly növé- 

 nyekkel, melyek, míg az erdő fennállott, ott nem voltak találhatók. Ezeknek 

 a növényeknek a magvai bizonyára hosszú időn át ott voltak, de nem csí- 

 ráztak, meit az árnyék nem kedvezett nekik; azonban megtartva csirázási 

 képességüket, az erdöirtás után gyorsan kicsiráznak. 



T h a i s z L. helyesÜ, hogy az előadó a magvakat meglékelte, ajánlja, 

 hogy a Ci^iráztatást különböző médiumokban végezze. 



F u c s k ó M. kijelenti, hogy kísérleteinél eddig is különböző médiu- 

 mokat használt. Vizsgálatait folytatja. 



5. Szűcs J. : „Tanulmányok a protoplasma perméabilitásáról" czímü 

 előadásában kimutatja, hogy bizonyos bázisos festékanyagoknak a növényi 

 sejtbe való felvétele a diffusionak F i c k-féle egyenletét követi. Az elektro- 

 lytek felvétele ellenben nem diífusio, hanem absorptio útján történik. Az 

 elektrolyt konczentrácziója és a felvett só mennyisége között az összefüg- 

 gést egy kitevös egyenlet fejezi ki. A növényi sejt plasmahártyájának ion- 

 kötő képessége és az ion konczentrácziója között ugyanazt az összefüggést 

 találták, mint a melyet Pauli és Handovszky az alkal fehérje ion- 

 kötő képességére megállapítottak. E kísérletekből nagy valószínűséggel az kö- 

 vetkezik, hogy a plasmahártya alkotásában alkáli fehérjéknek kellrésztvenniök. 



6. Pa ál Á. : „Teratologiai megfigyelések a JPhaseoluson" czímen tar- 

 tott előadásában ismerteti és bemutatja a Phaseolus vulgáris különböző 

 cotyledonvariansait. Szól azok gyakoriságáról és öröklődésükre vonatkozó 

 megfigyeléseiről. Bemutat egy kis teratologikus képződést, melyet csökevé- 

 nyes szárnak kell tekintenünk és a mely az epicotylon jelent meg. 



7. A szakosztályi ügyek során a jegyző jelenti, hogy a szakosztály 

 e hó 23-án rendkívüli ülést tart, néhai S i m o n k a i L. emlékezetére. 



A szakosztály elhatározza, hogy a tervezett „ Simonkai-alapítvány " 

 tárgyában a deczemberi ülésen fog véglegesen dönteni. 



A növénytani szakosztály 1910 nov. 23-án, Simonkai Lajos emlé- 

 kezetére tartott 161. illésének jegyzökönyve. 



Elnök: Klein Gy., jegyző: Moesz G. 



1. Klein Gy. elnök üdvözli a megjelent vendégeket és tagokat, 

 majd nagy vonásokban vázolja Simonkai munkásságát és érdemeit, melyek- 

 nél fogva emlékét mindig kegyelettel fogjuk megőrizni. 



2. Tuzson J. : „Simonkai Lajos emlékezete" czímen emlékbeszédet 

 mond. (Lásd e füzetben.) 



3. Kümmerle J. B. ismerteti „Nomenclator Simonkaianus" czímü 

 dolgozatát. iLásd e füzetben.) 



4. Jávorka S. : „Draba Símonkaiana n. sp. Jáv." czimü előadá- 

 sában ismerteti azt az új Drabát, meljet a hunyadvármegyei Páreng hava- 

 son gyűjtött. A növényt be is mutatja. (Lásd e füzetben.) 



5. S z a b ó Z. : „Knautia Simonkaiana n. hybr. Szabó" néven 

 bemutat egy új hybridet, melyet Simonkai 1883. aug. 27-én a Király kön 

 gyűjtött. (Lásd e füzetben.) 



