DRABA SIMONKAIANA JÁV. N. SP. 283 



vagy csak igen gyengén kicsípett bibéjü bibeszál, a széles, több- 

 nyire fogacskás szélű szárlevél. Ezzel szemben a Draha Simon- 

 kaiana a nyúlánk, vastagságánál többszörösen hosszabb bibe- 

 szálú fajokat képviseli. A bibeszálnak hasonló alkotását csak 

 néhány külföldi Draba- fajnál találjuk. Az e tekintetben össze- 

 hasonlítás alá eshető fajok a D. stellata, D. Dörfleri^ D. ossetica 

 és D. repens, utóbbi azonban már a sárga viráguakhoz tartozik. 

 A stájer és felső-ausztriai mészalpokra szorítkozó D. stellata 

 J a c q.-nak bibéje azonban fejes, porzószálai csak tövük felé 

 szélesednek ki, azonkívül levélszabása, nagyobb virágai stb. 

 élesen választják külön a mi fajunktól. 



A másik, a Leucodraba sectiót a Balkán-félszigeten eddig 

 egyedül képviselő D. Dörfleri W e 1 1 s t.-t (in Beitrag ziir Fi. 

 Albaniens, p. 22 — 4 et icon. [Bibliotheca botanica H. 26.]) Albá- 

 niából, a dr. Degen Árpád herbáriumában látott, locus classi- 

 cusról eredő példány szerint felfújt, sűrűn szürkén csillagszőrös 

 termései, több, szürke, széles szárlevele, szárnyfüggelékkel biró 

 porzószálai stb. utalják máshová. A kaukázusi D. ossetica {Ru\)r.) 

 viszont, bár szintén többnyire levéltelen szárú, de a sűrű levél- 

 szőrözet, a széles levelek, kopasz szár és virágzat miatt szintén 

 nem vonható közel rokonságba a mi fajunkkal. 



Végeredményképen a Draba Simonkaiana-i tehát a Leuco- 

 draba sectio egy fajának a közel rokonságába sem kapcsolhatjuk, 

 bibeszál alkotása után legfeljebb a D. stellata Jacq., s távo- 

 labbról a D. ossetica E, u p r. közé állítható. Vele a Draba genus 

 Leucodraba sectiójának a magyar flórában eddig ismert két 

 endemikus faja egy harmadikkal szaporodott. 



Beleiktatva most már a Draba Simonkaianat a hazánkból 

 eddig ismert és a Stur Dionys áltaP kitűnően összeállított 

 Leucodrabák közé, ezeknek sorozatát a következőkben állapít- 

 hatjuk meg: 



I. A bibeszál többszörösen hosszabb a vastagságánál, 1 — r2 

 mm hosszú, csúcsán többé-kevésbbé jól kivehetően két karélyú. 

 A szár levéltelen, vagy 1( — 2) szálas lándzsás levelű : 



D. Simonkiana Jáv. ; lásd a diagnosist. Termőhely: Pareng 

 havasok, gránitos talajon. 



II. A bibeszál legfeljebb mégegyszer hosszabb a vastagsá- 

 gánál, fejecses végű, + osztatlan. A szár 1 — 4 levelű, a szár- 

 levelek szélesebbek s rendesen többé-kevésbbé fogasélűek is. 



a) A szárlevelek és tőlevelek többé-kevésbbé mélyen, éles- 

 fogasan bemetszettek, széles tojásdadok vagy elliptikusak. A szár 

 mindig végig bozontos szőrű, a szőrök jórészt hosszabbak a szár 



^SturDionys: Draba Kotschyi. Eine neue Pflanze Siebenbürgens. 

 Österr. Bot. Zeitschrift. IX. (1859) p. 33-38. et tabula. — Beitrage zur 

 Monographie des Genus Draba in aen Karpathen Ungarns, Galiziens, Sieben- 

 bürgens und des Banates nördlich der Donau. 1. c. XI. (1861) p. 137 — 154, 

 183-195, 209—224. Taf. 1— III. 



Botanikai Közlemények 6. füzet. 24 



