DRABA 8IM0NKAIANA JÁV. N. 8P. 285 



2. A levelek épszélűek, élükön csak egyszerű pillás sző- 

 rökkel. A bibeszál legfeljebb oly hosszú, mint széles, a bibe 

 tehát többé kevésbbé ülő. 



D. fladnízensis Wulf. in Jacq. Termőhely: Bucsecs, 

 Ünőkő havasok. 



A tábla magyarázata : 



A) Draba Simonkaiana J á v. egész növény. Term. nagyság. 



1. Csészelevél, 8— 9-szer nagyítva. 2. Sziromlevél, 8 — 9-szer nagjitva. 

 3. Hosszabb porzó, 12 — 14-szer nagyítva. 4. Rövidebb porzó, 12 — 14-szer 

 nagyítva. 5., 6., 7. Bibeszálak különböző alakjai, 10-szer nagyítva. 8. Beczöke, 

 5 — 6-szor nagyítva. 9. Szárlevél, nagyítva. 10., 11. Tölevelek, nagyítva. 



B) Draba carinthiaca Hoppé tölevele (épélü alak). 



(A szakosztálynak 19 lü november 23-án tartott üléséből.) 



Szabó Zoltán: Knautía Simonkaiana n. hybr, 



(IV. tábla.) 



Simonkai Lajos a magyar flóra kritikus génuszainak 

 vizsgálata közben több ízben kiterjeszkedett a Knautia génusz 

 tagjaira is.^ Herbáriuma igen sok értékes anyagot tartalmazott, a 

 melyet egyrészt ő maga, másrészt én dolgoztam fel munkáimban.'^ 

 A gazdag K^iautia-anysLg között volt azonban egy példány, a 

 mely különös figyelmet érdemel. E növényt Simoukai 1883 

 augusztus hó 27-én gyűjtötte a délkeleti Kárpátok Királykő havasán. 



A növény elágazása, habitusa, levélalakja arra vall, hogy 

 az a Silvaticae subsectio (v. ö. jelen folyóirat 86. old.) alakjai 

 közé tartozik, a melyből ez idő szerint hazánkban csak a Knautia 

 silvatica D u b y és a Knautia longifolia (W. K.) K o c h volt isme- 

 retes. A Sim on kai- féle növény, a melyet czélszerűség szem- 

 pontjából a következőkben Knautia Simonkaiananak óhajtok 

 nevezni,^ nem bír oly önálló vonással, nóvummal, a mely annak 

 fajként való megkülönböztetését jogosulttá tenné, hanem feltűnő 

 módon egyesíti magában a subsectio említett két fajának jellemző 

 tulajdonságait. 



A Knautia silvatica és a Knautia longifolia leírását ^ egybe- 

 vetve a Knautia SimonkaianavaX, kitűnik, hogy ez utóbbi egy- 

 részt a K. silvatica jellemvonásai közül átveszi a rhizoma alak- 

 ját, a szár és a levél szőrözetét, másrészt pedig a K. longifoliara, 



^ S i m n k a i : Hazánk flórájának Tricherái. Term. tud. Közlöny 



1893. 605 — 606. old. ; Berichtigung zur Flóra von Ungarn in Botan. Centralbí. 

 LVn. 99—100. old. ; Két Trichera megkülönböztetése Term. tud. Közlöny 



1894. 156. old. 



- A magyar birodalom Knautiáinak rendszertani áttekintése. Botan. 

 Közlem. 1910. IX. 2. füz, 



^ V. ö. Internationale Regein der botanischen Nomenclatur etc. in 

 Verhaudlungen des internationelen botanischen Kongresses in Wien 1905. 

 p. 222., g 5. Art. 31. 



24* 



